|
Zámek Sokolov ve světle pozůstalostního inventáře po Eleonoře Marii z Nostic z roku 1681
TĚŠÍNSKÝ, Jan
Předkládaná bakalářská práce se zabývá analýzou hmotného vybavení ženských pokojů na zámku v Sokolově na počátku osmdesátých let 17. století. Hlavním pramenem se autorovi stal pozůstalostní inventář po Eleonoře Marii z Nostic z roku 1681. Ve svém výkladu nejprve blíže ozřejmuje topografii prostor, které šlechtična obývala. Dále naznačuje typologii předmětů zachycených na stránkách písemného pramene, mezi něž lze zařadit devocionálie, obrazy, textilie, šperky, nádobí a předměty k užívání tabáku. Současně si klade otázky ohledně významu jednotlivých předmětů ve všedním i nekaždodenním životě urozené dámy. Pokud to vypovídací hodnota pramene dovolila, autor si také klade otázky ohledně symbolické výzdoby vlastněných předmětů, do níž se promítal hodnotový žebříček a myšlenkový svět raně novověké šlechtičny.
|
|
Násilí mezi urozenými a měšťany. Obraz soubojů na přelomu 16. a 17. století
PINTNER, Tomáš
Diplomová práce se zabývá tématikou soubojů mezi šlechtici a měšťany v období raného novověku. Jejím cílem je představit podobu souboje jakožto nástroje sloužícího k nápravě poškozené cti a současně významného kulturního fenoménu předmoderní společnosti. Práce se proto dále zaměří na úlohu cti, která představovala klíčový prvek šlechtické a maskulinní identity, přičemž její ztráta měla pro napadené jedince nedozírné důsledky. Její násilná obrana byla vnímána jako společensky legitimní, avšak protiprávní akt. Práci uzavře analýza a komparace čtyř soubojů, které se odehrály v Království českém mezi lety 1582 a 1651.
|
| |
| |
|
Dar v symbolické komunikaci šlechtické společnosti českých zemí počátkem novověku
KALIVODA, Jakub
Předkládaná diplomová práce se zabývá dary ve společnosti předbělohorské české a moravské šlechty. Na základě analýzy epistolografických pramenů se pokouší přiblížit osoby dárců a obdarovaných, předměty posílané jako dary a účely, kterých měl tento společenský akt dosáhnout. Velké množství nalezených dopisů umožnilo použití kvantitativního přístupu, prameny jsou však analyzovány i sémanticky. Obdarování je v práci nahlíženo jako způsob komunikace, kterým si zúčastnění šlechtici předávali nějaké informace. Teoreticky je pohled na dary zakotven v antropologických a sociologických prací Marcela Mausse, Pierra Bourdieua a dalších.
|
|
Domácnost Marie Terezie ze Schwarzenberku v polovině 18. století
SUCHANOVÁ, Petra
Předkládaná diplomová práce se zabývá domácností Marie Terezie ze Schwarzenberku, rozené z Lichtenštejna, v první polovině 18. století. Na základě rozboru bohatého souboru badatelsky dosud nevyužitých písemných pramenů - především kalendáře ke psaní z let 1742 až 1744 - se autorka pokusila zrekonstruovat domácnost zmíněné schwarzenberské šlechtičny. Práce tematizuje nejen složení jejího dvora, ale také zejména náboženský mecenát, jenž představoval na prahu novověku jednu z nejvyšších položek v rozpočtu každého šlechtice. Nedílnou součást pojednání rovněž tvoří rekonstrukce hmotného vybavení domácnosti Marie Terezie ze Schwarzenberku, do kterého se promítala její urozenost a společenské postavení. Stranou pozornosti neponechává ani šlechtickou zábavu.
|
|
Manželské spory v 16. a 17. století. Případy porušení manželského slibu ve šlechtickém a měšťanském prostředí
KABÍČEK, Pavel
Tato bakalářské práce se zaměřuje na manželské konflikty v období raného novověku s přihlédnutím k případům porušení manželského slibu, zvláště ze šlechtického nebo měšťanského prostředí. Dále se týká výběru partnerů, námluv, dvoření, uzavíráním sňatků a majetkových skutečností souvisejících s otázkami manželství. Kromě toho pojednává o tehdejším soudnictví, jednotlivých soudech, které se podobnými záležitostmi zabývaly, a průběhem soudních řízení. Hlavními prameny pro tuto práci byly dochované záznamy sporů z Národního archivu v Praze, ze sbírky Stará manipulace ze 16. až 17. století. V těchto listech jsou zapsány žaloby a průběhy daných pří. Cílem je tyto kauzy zrekonstruovat a vytvořit obraz o řešení manželských rozepří.
|
|
Relátoři českých zemských sněmů v letech 1606-1610
ZIMOLA, Josef
Předkládaná práce se věnuje urozeným relátorům zemských sněmů Českého království v letech 1606-1610 a navazuje tak na bakalářskou práci. První část se věnuje krátkému shrnutí poznatků o tehdejším sněmovnictví a jeho roli v politickém systému předbělohorského státu. V další kapitole se práce zaměřuje na nastínění politického pozadí let, ve kterých zkoumané sněmy probíhaly. Ze sněmovních usnesení vzešly také seznamy přítomných relátorů, které jsou klíčem pro nejdůležitější část práce, což je zejména analýza skladby šlechty, která byla zasedání zemskému sněmu přítomna. Údaje o přítomných urozencích byly zjišťovány zejména s použitím dostupné literatury a vydaných pramenů. K základním zkoumaným charakteristikám u těchto osob patří stavovské začlenění, krajská příslušnost, majetnost, náboženská orientace, některé kulturní aktivity a také vzájemné příbuzenské vazby. Závěr práce obsahuje také pokus o vymezení sněmovního jádra a porovnání výsledků výzkumu se závěry z bakalářské práce. Hlavním cílem práce je zejména prohloubení dosavadních poznatků o tom, jaké osoby na počátku 17. století hájily stavovské zájmy na zemských sněmech.
|
| |
|
Zvíře v každodenní komunikaci na dvoře Jindřicha staršího ze Švamberka
KALIVODA, Jakub
Bakalářská práce se zabývá symbolickými významy zvířecích darů na dvoře renesančního jihočeského velmože Jindřicha staršího ze Švamberka. Pojednává o osobách na obou stranách komunikace, o rodu pánů ze Švamberka a jeho představiteli Jindřichovi starším ze Švamberka a o spřízněných šlechticích, kteří mu posílali zvířecí dary. Na těchto základech zkoumá roli zvířat ve šlechtické komunikaci. Nakonec se snaží odhalit hierarchii zvířecích darů. Práce je pokusem o použití historickoantropologického směru animal studies na prostředí české raně novověké šlechty.
|