|
Pokojové rostliny a jejich uplatnění v historickém vývoji interiérů budov
Wolfová, Barbora
Práce pojednává o pokojových rostlinách a jejich uplatnění v interiérech v historickém kontextu. První část je zaměřena na celkový historický vývoj pokojových květin od počátku do 20 století. Podrobněji je popsáno 19. a zvláště pak 20. století, především období první republiky. Podstatná část práce hovoří o sortimentu pokojových rostlin, jejich uplatnění a o konkrétních nabídkách pokojových rostlin v první polovině 20. století. Dále se práce zabývá harmonogramem prací o dané rostliny v jednotlivých měsících, doplňky pro rostliny v pokojích, pokojovými rostlinami v závislosti na různé teplotě interiérů, způsobem pěstování a celkovou péčí o rostliny. Literární přehled je doplněn obrázky z různých století, kde je patrné uplatnění pokojových rostlin a fotografiemi běžného sortimentu z 20. století. Druhá část práce je zaměřena na praktickou část, a to konkrétně na navržení pokojových rostlin ve vybraném objektu z období první republiky, ve vile Stiassni v Brně. Tato část popisuje vilu a jednotlivé místnosti, kde byly květiny navrhnuty. Dále je zde popsán celý pracovní postup včetně výsledků. Výsledky obsahují samotný návrh a veškerá data, která byla pořízena měřením. Návrh je zhotoven na půdorysech vily, kde je zobrazeno umístění rostlin. Celá praktická část je doprovázena dobovými fotografiemi, akvarely, současnými fotografiemi vily a schématy.
|
|
Vliv použití techniky IMRT u tumorů hlavy a krku na velikost dávky v kritických a cílových objemech
WOLFOVÁ, Barbora
Tato práce porovnává dvě techniky plánování ozařování v oblasti hlavy krku. A to techniku konvenčního ozařování a techniku IMRT - Intesity modulated radiotherapy. S rozvojem nových technologií v oblasti ozařovacích pří-strojů se významně roz{$\neg$}šiřují i možnosti vlastní léčby zhoub-ných nádorů. Revolučním průlomem v tomto pro{$\neg$}cesu je zave-dení techniky IMRT, proto se ve své práci zabývám jejími vý-hodami v porovnání s konvenční ozařovací technikou. Zaměřila jsem se hlavně na rozložení dávky v cílových objemech a kritických orgánech a to konkrétně na slinné žlázy a míchu. Oblast hlavy a krku představuje oblast s tkáněmi o rozdíl-né radiosenzitivitě a ra{$\neg$}diotoleranci, jejichž poškození má navíc značný dopad na pacienta. Proto je tato oblast z hlediska vý-hod, které IMRT v porovnání s konvenčními technikami nabí-zí, vhodnou lokalizací. V budoucnu může vést tato technika k eskalaci dávky při zacho{$\neg$}vání srovnatelné toxicity. V práci jsem hodnotila 10 plánů ze souboru nemocných s tumorem v oblasti hlavy a krku pomocí DVH {--} Dose Volume Histogram. Jednotlivé plány jsem vyhodnocovala a to zvlášť plány konvenční a IMRT. Soustředila jsem se na srovnání mean dose a následné po-rovnání dávky v 5% a 95% ozařovaného objemu - PTV, ma-ximální dávky na míchu a dávky v 50% ozářeného objemu slinných žláz u jednotlivých plánů.
|