|
Vliv kompenzačních cvičení na hráče ledního hokeje se zaměřením na bolestivé stavy zad
SKRYJA, Libor
Teorie je směrována k seznámení s danou problematikou. V této části je popsána základní anatomie páteře včetně biomechaniky chůze. Velká pozornost je věnována právě senzomotorické stimulaci a možnosti jejího využití. Praktická část byla zpracována formou kvalitativního výzkumu. Výzkumný soubor obsahuje 5 respondentů, kteří hrají hokej a trpí bolestmi zad. V praktické části byla odebrána anamnéza a provedena funkční diagnostika. Byl vyšetřen stoj aspekcí, provedeno dynamické testování ve stoji k ověření případného porušení pohybového aparátu. Dále bylo součástí testování zkrácených a oslabených skupin svalů a vyšetřen stereotyp aktivace určitých svalových skupin. Probandé byli edukováni o dané problematice formou obrázků a textu, jiní navíc absolvovali palpační vyšetření včetně aplikace měkkých technik a využití PIR. Terapie probíhala formou pěti návštěv po určité době. Někteří probandé byli edukováni o možné aktivaci HSS v rámci budoucích terapií, u jiných navíc byla aplikace znázorněna praktickou ukázkou včetně zacvičení. Na závěr každé návštěvy (1-5) byla odebrána vizuální analogová škála (VAS) k vyhodnocení vnímání bolesti. Někteří probandé byly vyšetřeni, rehabilitováni a zhodnoceni v rámci skupinové terapie, jiní v rámci individuální terapie. Z hlediska celkového zhodnocení případného zlepšení v odstranění poruch dané problematiky bylo provedeno výstupní vyšetření funkční diagnostiky a odebrána VAS v rámci závěrečné páté návštěvy. Data byla získána odebráním VAS u jednotlivých návštěv a prostřednictvím těchto dat bylo vyhodnoceno celkové vnímání bolesti v rámci případného odstranění. Cílem této bakalářské práce bylo zmapovat a zpracovat, jakým způsobem lze bolestivost zad ovlivnit. Ze získaných údajů vyplývá, že pozitivního efektu dosáhli všichni jedinci, kteří podstoupili zvolenou skupinovou či individuální terapii. Bolavá záda jsou typická u vadného držení těla a dochází při ní ke zvyšování napětí ve svalové tkáni či tvorbě tzv. spoušťových bodů (TrPs).
|