|
Mikrostruktura nerovnovážných tuhých roztoků na bázi Al-Mn
Poková, Michaela ; Cieslar, Miroslav (vedoucí práce) ; Karlík, Miroslav (oponent)
Tepelné výměníky v automobilovém průmyslu jsou často vyráběny z hliníkové slitiny AW 3003. Současná snaha o redukci hmotnosti automobilů vede k potřebě snížit tloušťku fólií, ze kterých se výměníky vyrábí. Aby se vyhovělo všem požadavkům kladeným na finální výrobek, je nutné hledat nové materiály a nové způsoby termomechanického zpracování. Jako perspektivní materiál se jeví modifikovaná slitina AW 3003 s přídavkem zirkonia. Zirkonium vytváří drobné metastabilní precipitáty Al3Zr, které brání pohybu hranic zrna a posouvají rekrystalizaci k vyšším teplotám. Jako nejefektivnější tepelné zpracování pro vytvoření těchto částic se ukázalo dvoustupňové žíhání na teplotách 250 řC a 450 řC s pomalým náběhem, které vede k vytvoření částic o velikosti 10 nm.
|
| |
|
Mikrostruktura nerovnovážných tuhých roztoků na bázi Al-Mn
Poková, Michaela
Tepelné výměníky v automobilovém průmyslu jsou často vyráběny z hliníkové slitiny AW 3003. Současná snaha o redukci hmotnosti automobilů vede k potřebě snížit tloušťku fólií, ze kterých se výměníky vyrábí. Aby se vyhovělo všem požadavkům kladeným na finální výrobek, je nutné hledat nové materiály a nové způsoby termomechanického zpracování. Jako perspektivní materiál se jeví modifikovaná slitina AW 3003 s přídavkem zirkonia. Zirkonium vytváří drobné metastabilní precipitáty Al3Zr, které brání pohybu hranic zrna a posouvají rekrystalizaci k vyšším teplotám. Jako nejefektivnější tepelné zpracování pro vytvoření těchto částic se ukázalo dvoustupňové žíhání na teplotách 250 řC a 450 řC s pomalým náběhem, které vede k vytvoření částic o velikosti 10 nm.
|
|
Microstructure and properties of enhanced twin-roll cast aluminium alloys.
Poková, Michaela ; Cieslar, Miroslav (vedoucí práce) ; Karlík, Miroslav (oponent) ; Kruml, Tomáš (oponent)
V této práci byly studovány tři hliníkové slitiny ze série AA3003 modifikované přídavkem zirkonia. Byl vyhodnocen vliv složení, tepelného pracování a defor- mace válcováním za studena nebo protlačováním pravoúhlým kanálem na vývoj mikrostruktury a mechanických vlastností. Během žíhání při teplotách 300 ◦ C až 500 ◦ C se v materiálech vytvořilo velké množství precipitátů fáze α-Al(Mn,Fe)Si. Částice fáze Al3Zr vyprecipitovaly během žíhání na teplotě 450 ◦ C s pomalým náběhem. Odolnost vůči rekrystalizaci byla zvýšena buď částicemi Al3Zr, které byly v materiálu přítomné před deformací, nebo částicemi fáze α-Al(Mn,Fe)Si, které se tvořily současně během rekrystalizace. 1
|
|
Mikrostruktura nerovnovážných tuhých roztoků na bázi Al-Mn
Poková, Michaela
Tepelné výměníky v automobilovém průmyslu jsou často vyráběny z hliníkové slitiny AW 3003. Současná snaha o redukci hmotnosti automobilů vede k potřebě snížit tloušťku fólií, ze kterých se výměníky vyrábí. Aby se vyhovělo všem požadavkům kladeným na finální výrobek, je nutné hledat nové materiály a nové způsoby termomechanického zpracování. Jako perspektivní materiál se jeví modifikovaná slitina AW 3003 s přídavkem zirkonia. Zirkonium vytváří drobné metastabilní precipitáty Al3Zr, které brání pohybu hranic zrna a posouvají rekrystalizaci k vyšším teplotám. Jako nejefektivnější tepelné zpracování pro vytvoření těchto částic se ukázalo dvoustupňové žíhání na teplotách 250 řC a 450 řC s pomalým náběhem, které vede k vytvoření částic o velikosti 10 nm.
|
| |
|
Mikrostruktura nerovnovážných tuhých roztoků na bázi Al-Mn
Poková, Michaela ; Karlík, Miroslav (oponent) ; Cieslar, Miroslav (vedoucí práce)
Tepelné výměníky v automobilovém průmyslu jsou často vyráběny z hliníkové slitiny AW 3003. Současná snaha o redukci hmotnosti automobilů vede k potřebě snížit tloušťku fólií, ze kterých se výměníky vyrábí. Aby se vyhovělo všem požadavkům kladeným na finální výrobek, je nutné hledat nové materiály a nové způsoby termomechanického zpracování. Jako perspektivní materiál se jeví modifikovaná slitina AW 3003 s přídavkem zirkonia. Zirkonium vytváří drobné metastabilní precipitáty Al3Zr, které brání pohybu hranic zrna a posouvají rekrystalizaci k vyšším teplotám. Jako nejefektivnější tepelné zpracování pro vytvoření těchto částic se ukázalo dvoustupňové žíhání na teplotách 250 řC a 450 řC s pomalým náběhem, které vede k vytvoření částic o velikosti 10 nm.
|