|
Zdravotní gramotnost obyvatel domova pro seniory
PLCHOVÁ, Aneta
Diplomová práce se zabývá zdravotní gramotností obyvatel žijících v domovech pro seniory. Cílem bylo zjistit, jakou mají senioři úroveň zdravotní gramotnosti, zda mají o její zvyšování zájem a jestli jsou schopní podílet se na péči o svou osobu a rozhodovat o svém zdravotního stavu. Druhým cílem práce bylo popsat roli sestry v zajišťování zdravotní gramotnosti u klientů domova pro seniory. V teoretické části diplomové práce jsme se pro ucelený přehled zabývali nejprve pojmem stárnutí a stáří, dále jsme shrnuli pojetí zdraví a nemoci ve stáří a problematiku geriatrického ošetřovatelství a ošetřovatelské péče v domovech pro seniory. Podrobně jsme rozebrali jednotlivé oblasti zdravotní gramotnosti a získané poznatky byly uplatněny ve výzkumné části. Cílů bylo dosaženo pomocí kvalitativního výzkumu formou polostrukturovaných rozhovorů. Výzkumný soubor byl vybrán záměrně a tvořili ho klienti domovů pro seniory a všeobecné sestry pracující ve stejných domovech pro seniory. Výzkumná část zaměřená na zjištění zdravotní gramotnosti seniorů proběhla ve dvou etapách, s vybranými seniory byl nejprve vykonán Mini-Mental State Exam, následně byl s kognitivně intaktními seniory proveden hloubkový rozhovor. Data byla zpracována metodou otevřeného kódování pomocí barvení textu s vytvořením 4 kategorií s 9 podkategoriemi ve výzkumu zaměřeném na seniory a 3 kategorií s 7 podkategoriemi ve výzkumném šetření sester. Z výzkumného šetření vyplynulo, že úroveň zdravotní gramotnosti obyvatel domova pro seniory je rozdílná v závislosti na konkrétní oblasti zdravotní gramotnosti, ale lze shrnout, že senioři mají celkově omezenou zdravotní gramotnost, a to z důvodu přenechávání iniciativy a zodpovědnosti v péči o jejich osobu a rozhodování o jejich zdravotním stavu zdravotnickému personálu. Pro zvýšení jejich zdravotní gramotnosti je potřebná edukace především v působení životního stylu zdraví, preventivním chování, příčinách a možných komplikacích chorob a ve vedlejších účincích užívaných léků. V druhé části výzkumného šetření jsme zjistili, že role sestry v domově pro seniory je nejen ve zvyšování zdravotní gramotnosti seniorů nenahraditelná, ale velmi časově a psychicky náročná, proto vždy nedosahuje takové kvality, jaké by samy sestry chtěly.
|
|
Specifika ošetřovatelské péče u dětí s poruchou růstu
PLCHOVÁ, Aneta
Růst je proces, při kterém se zvětšuje tělesná výška, hmotnost a mění se tělesná proporcionalita. Významnými růstovými faktory jsou již podmínky pro vývoj plodu v děloze, v postnatálním životě ovlivňují růst dědičnost, pohlaví, výživa, zdraví dítěte, sociální prostředí, citová vyrovnanost dítěte a zejména hormonální funkce. Růstovými poruchami se myslí růstové selhání, ale také nadměrný vzrůst. Obojí jsou za určitých podmínek fyziologické varianty růstu, ale často jsou prvním příznakem vážné zdravotní komplikace. Tělesný růst se hodnotí antropometrickými znaky, kterými jsou tělesná hmotnost, tělesná délka a od dvou let věku dítěte tělesná výška. Lze hodnotit i obvodové znaky, tedy různé tělesné obvody, nejvyužívanějším je obvod hlavy, který se měří u dětí do osmnácti měsíců. Při hodnocení se využívá také hodnot body mass indexu a hmotnostně výškového poměru. Sestra zhodnotí přesnou aktuální výšku a hmotnost, případně obvod hlavy dítěte a hodnoty zaznamená v příslušném percentilovém grafu. V grafu musí být zapsaná všechna předchozí měření, aby bylo možné zjistit vývoj růstu a růstovou rychlost. Sestra by kromě měření, vážení a zaznamenávání hodnot měla být obezřetná a upozornit lékaře, pokud se jí zdá růst dítěte nerovnoměrný. Pokud je u dítěte zjištěn dle percentilových grafů menší či větší vzrůst, postupuje se zhodnocením anamnestických údajů, psychického stavu, pubertálního vývoje a vzhledu dítěte. Poté sestra dle ordinace lékaře odebere krev a moč. Dítě je praktickým lékařem pro děti a dorost většinou odesláno k endokrinologovi, který dále ordinuje zhodnocení kostního věku a speciální endokrinologické funkční testy, kdy sestra odebírá krev během provádění stimulačních testů. Sestra má tedy nezbytnou roli při hodnocení růstu, ale i při terapii, kdy dětem s indikací k léčbě růstovým hormonem tento hormon injekčně aplikuje, posléze edukuje rodiče i dítě, jak si injekce aplikovat. Během celého procesu hodnocení i terapie sestra dítě pozoruje a řeší u něj ošetřovatelské diagnózy, z nichž nejdůležitější jsou riziko disproporčního růstu a opožděný růst a vývoj. Bakalářská práce s názvem Specifika ošetřovatelské péče u dětí s poruchou růstu je teoretická práce zpracovaná metodou obsahové analýzy českých i zahraničních informačních zdrojů. Nezbytností bylo prostudovat mnoho odborných knih, tištěných i elektronických časopisů a internetových stránek odborných společností. Většina z těchto odborných zdrojů se věnuje poruchám růstu z medicínského pohledu, úloha sestry je v této problematice výrazně v pozadí. To byl důvod k vytvoření teoretické bakalářské práce, která nejprve podrobně shrne teoretické poznatky o růstu a jeho poruchách, bez těchto informací by nebyla práce kompletní. Poté je práce zaměřena na intervence sestry při diagnostice a terapii. Byla vynaložena usilovná snaha, aby bylo prostudováno co nejvíce odborných zdrojů, aby byl vytvořen aktuální přehled rozdělení poruch růstu, diagnostiky, současných indikací k léčbě a samotné léčby, a zejména aby bylo nalezeno co nejvíce informací o sesterských intervencích při hodnocení růstu a ošetřovatelské péči o děti s poruchou růstu.
|