|
Postoj odborníků v algesiologii k problematice burnout syndromu
BOHDALOVÁ, Helena
V posledních letech dochází k rostoucímu zájmu o problematiku syndromu vyhoření, zejména v kontextu zvyšující se psychosociální a pracovní zátěže v sektoru zdravotních a sociálních služeb. Péče o pacienty s chronickou bolestí vyžaduje od algeziologů specifický přístup z hlediska odborného, psychologického a etického, který však může být provázen nadměrnou psychickou zátěží. Nedokáže-li lékař pracovní stres své profese tolerovat, či používat strategie k jeho zmírnění, vzniká ohrožení syndromem vyhoření. Cílem diplomové práce bylo zjistit, jaký je subjektivní postoj vybraných odborníků v algeziologii k problematice burnout syndromu, včetně jeho prevence. Kvalitativní výzkum byl realizován v období od ledna 2012 do února téhož roku formou polostrukturovaného rozhovoru. Sledovaný soubor tvořili respondenti z 10 pracovišť, zabývajících se léčbou chronické bolesti (5 privátních a 5 nemocničních). Pro hlubší porozumění obsahovým analýzám polostrukturovaných rozhovorů byla data doplněna o kvantitativní dotazníkové šetření (Inventář projevů syndromu vyhoření ? ?IPSV?), které bylo provedeno v období od listopadu 2011 do ledna 2012. Výzkumný soubor v kvantitativní části tvořilo 47 lékařů z algeziologických pracovišť v rámci celé České republiky. Demografické údaje byly zpracovány základní popisnou statistikou. Kvalitativní rozhovory byly transkribovány do podoby textu a následně analyzovány. Dále byly spočteny bodové skóre sledovaných rovin dotazníku ?IPSV? a testovány rozdíly mezi párovými proměnnými (pohlaví, věkové kategorie, druh praxe). Smíšený výzkum prokázal u algeziologů pracujících v nemocničních ambulancích statisticky vyšší míru (p < 0,05) náchylnosti k syndromu vyhoření, v porovnání s kolegy z privátních zařízení. V případě věku, pohlaví, počtu dětí v rodině a počtu ošetřených pacientů nebyly zjištěny žádné signifikantní rozdíly. V symptomatologii tohoto syndromu převažovala u respondentů ? podrážděnost, nedostatečná empatie, únava či ztráta pracovního nadšení. Protektivními faktory pak jsou nejčastěji humor, přestávky, diskuze s kolegy, sportovní aktivity, hobby či trávení volného času v rodinném kruhu.
|
|
Život pacientů s chronickou bolestí
BOHDALOVÁ, Helena
Bolest, zejména chronická, ovlivňuje celou řadu oblastí života. Na jejím vnímání se podílejí nejen faktory fyzické, ale také složky psychické a sociální. Dlouhotrvající bolest nemocné handicapuje nejen po stránce somatické, může mít též negativní vliv na sociální a psychologické postavení ve společnosti, v rodině a v zaměstnání.V poslední době chronické bolesti přibývá, zvyšuje se její závažnost a s tím i rozvoj léčebných metod. Léčba chronické bolesti je často velmi komplikovaná a jen stěží dosáhneme úplného vyléčení. Hlavním cílem je především snížení její intenzity, zlepšení kvality života nemocného člověka a podpora jeho nezávislosti na okolí. Cílem předkládané bakalářské práce bylo popsat kvalitu života pacientů s chronickou bolestí, léčených v ambulancích pro léčbu bolesti a ověřit hypotézu, že pacienti s chronickou bolestí vykazují nižší skóry kvality života ve srovnání s doménovými skóry běžné populace. Kvantitativní výzkum kvality života pacientů s chronickou bolestí byl hodnocen dotazníkem Světové zdravotnické organizace WHOQOL-BREF, který slouží k sledování kvality života. Dotazníkové šetření bylo provedeno v období od listopadu 2008 do února 2009 na dvou pracovištích {--} Ambulance pro léčbu bolesti v Českých Budějovicích (privátní zařízení), Ambulance pro léčbu bolesti Nemocnice České Budějovice a.s. Soubor obsahoval data od 73 respondentů. Soubor byl rozdělen na kategorii věku a kategorii pohlaví. Byly spočítány průměrné hrubé skóry jednotlivých domén a dvou samostatných položek, hodnotící celkovou kvalitu života a spokojenost se zdravím. Vypočteny byly základní popisné statistiky a provedena korelační analýza. Dále byly testovány rozdíly mezi pohlavími a věkovými kategoriemi. Práce prokázala u chronicky nemocných respondentů nižší skóry kvality života, v porovnání s doménovými skóry běžné populace. Dále prokázala signifikantní vztah mezi doménou {\clqq}Fyzické zdraví`` a samostatnou položkou {\clqq}Kvalita života``, resp. mezi doménou {\clqq}Prožívání`` a položkou {\clqq}Kvalita života``.Srovnáním doménových skórů pro muže a ženy nebyly zjištěny statisticky významné rozdíly, věkové kategorie se lišily pouze nepatrně.
|