|
Aktivizační a vzdělávací programy pro seniory v Karlovarském kraji
HANZELOVÁ, Jiřina
Diplomová práce se zabývá tématem Aktivizačních a edukačních programů pro seniory v Karlovarském kraji. Téma je v práci členěno do dvou částí. První, teoretická část, se zabývá stářím jako problematikou biopsychosociální, tj. hodnotí demografii stáří, koncepci zdravého stárnutí, zabývá se zdravotně sociální geriatrickou diagnostikou a hlavně jednotlivými aktivizačními programy, jejich vytvářením a zásadami, jejich významem a praktickou aplikací. Zvláště jsou zařazeny programy edukační, popsána jejich specifika a využití a jejich výuka na vysokých školách Karlovarského kraje. Druhá, výzkumná, část práce, se skládá ze stanovení hypotéz, cíle práce a metodiky výzkumu. Byla zvolena kvantitativní metoda výzkumu, touto metodou byly zhodnoceny tři dotazníky: pro respondenty žijící v zařízeních pro seniory, pro respondenty žijící v domácím prostředí a pro profesionální pracovníky zařízení, kteří se zabývají aktivizačními a edukačními programy. Dále byla provedena komparativní analýza dotazníku pro respondenty žijící v zařízeních pro seniory a dotazníku pro respondenty žijící v domácím prostředí. Předmětem této analýzy jsou otázky stejného zaměření a jejich statistické zpracování. Veškerá data jsou zpracována za pomocí grafů, tabulek a statistického programu SPSS. Nejvýznamnější je testování hypotézy týkající se informovanosti respondentů o aktivizačních a edukačních programech a s ní související účast v těchto programech, a dále hypotézy, mají-li profesionální pracovníci (lektoři kurzů) dostatek informací o celém spektru těchto programů. Diskuze je zaměřena na zhodnocení cílů výzkumu, praktickou implementaci poznatků do praxe a zejména na další nové skutečnosti, k nimž jsem došla v souvislosti s realizací výzkumu a se statistickým zpracováním dat. Lze dodat, že respondenti musí mít informace o významu aktivizačních a edukačních programů, o jejich konání a podmínkách účasti. Stejně tak profesionální personál, který je pořádá, či sám lektoruje, by měl být v této oblasti odborně vzdělán či proškolen na kurzech. Pak tyto programy dosáhnou skutečné kvality a jejich význam bude pro společnost ještě mnohonásobně vyšší.
|
|
Syndrom EAN - Špatné zacházení se seniory
HANZELOVÁ, Jiřina
Téma Sy. EAN je zpracováno za účelem zjistit, kde se můžeme nejčastěji setkat se syndromem EAN a jak postupovat v případě podezření na špatné zacházení se seniory. Hypotéza 1: S problematikou zanedbávání, opuštění, zneužívání a týrání seniorů ze strany rodiny se nejčastěji setkáváme při příjmu nemocného k první hospitalizaci z domácího prostředí. Hypotéza 2: Syndrom EAN nese následky zejména na zdravotním a psychickém stavu klienta. Provedený výzkum je ze sociologického hlediska výzkumem kvantitativním. V rámci kvantitativního výzkumu byla zvolena technika dotazníku a sekundární analýza dat. Uvedený výzkum byl anonymní a byl uskutečněn v období od 1.12. 2006 do 22.12. 2006. Pomocí dotazníků byly zjišťovány informace, které se týkaly špatného zacházení se seniory a možností, kam se obrátit v případě, že se s takovým zacházením respondenti setkají. Byly sestaveny dva dotazníky. První byl určen pečujícímu odbornému personálu a druhý seniorům ve věku 60 a více let. Provedený kvantitativní výzkum potvrdil hypotézu, že senioři jsou nejčastěji týráni a zneužívání ze strany rodiny. Nejvíce je pácháno dle respondentů násilí v kombinaci psychické, fyzické a ekonomické. 79% respondentů z řad profesionálních pečovatelů odpovědělo, že se již setkali ve své profesi s příbuznými seniora, kteří s ním špatně zacházeli. Dílčí hypotéza, že špatné zacházení zanechá následky na psychickém stavu seniora se též potvrdila. Psychické násilí se vyskytuje u seniorů nejčastěji v kombinaci s fyzickým a ekonomickým. Nemalou měrou, a to 41% v období předešlé hospitalizace nebo pobytu v zařízení a 19% v současné době při pobytu v zařízení, se senioři setkali se špatným zacházením ze strany personálu.
|