|
Vliv trávníkového druhu a ošetření na kvalitu nově založených sportovních trávníků
Daněk, Filip
Předmětem této diplomové práce bylo posoudit a vyhodnotit vliv příslušného trávníkového druhu a ošetření, na kvalitu nově založených sportovních trávníků. Maloparcelkový experiment byl založen ve třech opakováních. Zvolenými faktory hodnocení byly stupně trávníkových druhů -- jílku vytrvalého (Lolium perenne L.), lipnice luční (Poa pratensis L.) a festulolia, Součástí hodnocení byly i stupně (vertikutace, hnojení, sečení) ošetřeno a neošetřeno. K posouzení kvality trávníkových drnů byl hodnocen celkový stav porostu, zdravotní stav porostu, obrůstání porostu a zaplevelení porostu. Z hodnocení je patrné, že během vegetační sezóny ovlivnily kvalitu trávníku povětrnostní podmínky, způsob ošetření (vertikutace, hnojení, sečení) a výskyt škodlivých činitelů. Na provedené ošetření reagoval nejlépe jílek vytrvalý (Lolium perenne L.). Trávníkový drn tohoto druhu vykazoval nejvhodnější parametry z hlediska kvality nově založených sportovních trávníků.
|
|
Dopad caespestechniky na kvalitu užitkových trávníků
Říha, Tomáš
Užitkové trávníky jsou trávníky, které dotváří životní prostředí člověka, a proto je zapotřebí jim věnovat náležitou péči. Cílem této práce bylo charakterizovat užitkové trávníky a péči o užitkové trávníky. Mezi základní caespestechnické opatření patří sečení, vertikutace, aerifikace a hnojení. Trávník je nutné sekat tak často, aby byla odstraněna maximálně 1/3 asimilační plochy. Vertikutací se odstraňuje travní plsť z porostu, která brání přístupu vody, vzduchu a živin ke kořenovému systému. Je dostačující prořezávat trávník dvakrát ročně do hloubky 1,5 - 2 mm. Aerifikací se provzdušňuje zhutnělý vegetační substrát do hloubky 50 - 150 mm. Pro pískování se používá ostrý křemičitý písek, lze ale použít i nové materiály jako je kaučuková drť. Aby se zajistila funkčnost trávníku po celé vegetační období, je zapotřebí rozdělit dávku hnojení do několika termínů. Hnojení dusíkem podpoří hustotu trávníku tím, že trávy lépe odnožují. Dodáním požadovaného množství fosforu a draslíku se zpevňují rostlinná pletiva a zvyšuje se odolnost proti suchu, nízkým teplotám a houbovým chorobám.
|
| |
|
Vliv podmínek stanoviště na výkonnost a ekonomiku provozu mechanizačních prostředků při údržbě travnatých ploch
Tomáštík, Patrik
Cílem této diplomové práce, je shrnout všechny dostupné informace a poznatky, které se týkají používání mechanizace při údržbě travnatých ploch. Dále pak podat ucelený přehled o v současné době dostupných a používaných mechanizačních žacích prostředcích. Dále jejich rozdělení do kategorií podle typu použití, typu a principu pracovního ústrojí a podle manipulace s posečenou hmotou. Práce také nastiňuje směr, jímž se ubírají nové trendy používání mechanizace při údržbě travnatých ploch. V experimentální části této diplomové práce, je primárně kladen důraz na posouzení vlivů stanoviště, na výkonnost a ekonomiku provozu mechanizačních prostředků, při údržbě travnatých ploch. Práce a měření, byly realizovány v srpnu - září 2017, a to na pozemcích ZF v Lednici – „Tematické zahrady, labyrint a ráj zahrad“ a v areálu lázeňského parku v Lednici. Hlavními sledovanými faktory, ovlivňující výkonnost a ekonomiku sledovaných žacích strojů, byla velikost sečené plochy a členitost terénu. Výsledky měření jasně prokázaly značné rozdílnosti, které byly v příčinné souvislosti se sledovanými faktory, ovlivňujícími výkonnost a ekonomiku sledovaných žacích strojů. Proto je nanejvýš vhodné a lze doporučit, přihlížet k těmto faktorům při pořizování nového žacího stroje.
|
|
Design samojízdné vřetenové sekačky
Mrověc, Jan ; Pelikán, František (oponent) ; Zvonek, Miroslav (vedoucí práce)
Tato diplomová práce dokumentuje analýzu a postup navrhování designu samojízdné vřetenové sekačky při respektování obecných předpokladů průmyslového designu. Práce je zaměřena na srovnání technologií současných výrobců zahradní techniky a vhodný výběr a následnou aplikaci technického a tvarového řešení na nový produkt.
|
|
Design automatické sekačky na trávu
Rytíř, Jan ; Chorý, Tomáš (oponent) ; Zvonek, Miroslav (vedoucí práce)
Diplomová práce komplexně řeší design automatické sekačky na trávu. Inovativní koncept respektuje všechny technické, ergonomické, estetické a ekologické požadavky na něj kladené. Popisu samotného tvůrčího designérského procesu, tedy vývoji designu od variantních studií až k finálnímu řešení, předchází rešeršní část představující vývojovou, technickou a designérskou analýzu tématu. Závěr práce se zabývá rozborem navrženého designérského řešení, jeho charakterem, přínosem společnosti a především konkrétní rolí průmyslového designu v návrhu automatické travní sekačky.
|
| |
|
Vliv vápnění a způsobu sklizně travních porostů na fyzikální a hydrofyzikální vlastnosti pseudogleje
Mikulenčák, Štěpán
Práce se zabývá posouzením účinků vápnění, mulčování a sečení travního porostu na fyzikální a hydrofyzikální vlastnosti půdy, v tomto případě pseudogleje, který se nacházel na pokusném stanovišti. Analýzy byly prováděny na vzorcích, odebíraných ze stanoviště vždy v říjnu v letech 2013, 2015 a 2016 v hloubce 5-10 cm. U porušených vzorků se laboratorně stanovoval obsah organického uhlíku, aktivní a výměnné pH. Objemová hmotnost redukovaná, celková pórovitost, objem nekapilárních pórů, retenční vodní kapacita, vlhkost a minimální vzdušná kapacita byla stanovena u vzorků neporušených. Ze statistického vyhodnocení výsledků analýz nebyl zjištěn prokazatelný účinek použité dávky vápenatých hmot (1,8 t/ha CaO) na většinu sledovaných vlastností. Naopak mulčování mělo na většinu vlastností velmi pozitivní vliv a hlavní nevýhodou, ve srovnání se sečením, bylo pouze snižování pH.
|
|
Péče o travní porosty v rámci soustavy Natura 2000
Výletová, Lenka
Práce popisuje historii, význam i charakteristiku travních porostů v rámci soustavy Natura 2000. Za travní porosty jsou považovány nejenom pastviny, ale také souvislé porosty s převahou travin určených ke krmným účelům a technickému využití, které plní funkci produkční a mimoprodukční. Pasoucí se dobytek je neodmyslitelným prvkem chráněných lokalit. Konkrétní pozornost je v práci zaměřena na soustavu Natura 2000, jejímu vzniku, směrnicím a popisu cílů. Kapitoly se zaměřují na péči o travní porosty v rámci soustavy Natura 2000, likvidaci a popis invazních druhů. Popsány jsou vybrané evropsky významných lokality na Hodonínsku. Pozornost je věnována geologické, pedologické a botanické charakteristice lokalit, zejména ohroženým a významným druhům dané oblasti. Opomenuta není doporučená péče o vybrané lokality, která zahrnuje zejména pravidelné sečení a likvidaci invazních druhů.
|
|
Typologická klasifikace a kategorizace travních porostů ve zvoleném území a návrhy vhodné pratotechniky
KADLECOVÁ, Jana
Cílem této práce bylo vytvořit botanický snímek vybraných lokalit, kterými byly louky, pastviny a také neudržované travní porosty, zjistit plošnou pokryvnost třech hlavních agrobotanických druhů, tj. trav, jetelovin a bylin, zpracovat je příslušným statistickým programem, zjistit způsob a intenzitu využívání a hnojení jednotlivých porostů a navrhnout vhodné pratotechnické postupy. Ve vybraných lokalitách byla sledována a na základě botanických snímků popsána fytocenologická skladba jednotlivých porostů. Byly zdokumentovány pratotechnické postupy aplikované v jednotlivých lokalitách a posouzen jejich vliv na botanickou skladbu jednotlivých porostů. Hodnocení (botanické snímkování a výpočty) byly prováděny na lokalitách Vřeskovice, Čeletice, Městiště na území Plzeňského kraje, bývalý okres Klatovy. Pro každou lokalitu byly vybrány 3 plochy o rozměrech 5 x 6 metrů. V každé sledované lokalitě byla zjištěna plošná pokryvnost trav, jetelovin a bylin a vypočtena střední indikační hodnota vlhkosti. Střední indikační hodnota vlhkosti je parametr, kterého lze využít pro stanovení vhodných postupů obhospodařování a využívání pozemků s TTP. Data byla statisticky zpracována v programu Microsoft Excel. Analyzované porosty bych doporučila obhospodařovat následujícími způsoby: 1. Louka Vřeskovice za čističkou - přísev jílku vytrvalého a jetele lučního a plazivého. 2. Louka Mstice - totální obnova porostu nebo konzervativní pratotechnická opatření - hnojení hnojem v dávce 20 t/ha a přísev jetele lučního a plazivého a trav - kostřavy červené, lipnice luční a jílek vytrvalý. 3. Louka nad trafostanicí Vřeskovice - ponechat stávající údržbu nebo přísev jetelovin. 4. Pastvina Čeletice spásaná koňmi - ponechat stávající údržbu nebo přísev kostřavy červené, kostřavy rákosovité a bojínku lučního. 5. Louka Městiště využívaná kombinovaně pastvou skotu a sečením - ponechat stávající údržbu 6. Pastvina Vřeskovice spásaná skotem - ponechat stávající údržbu nebo přísev jetele lučního a jetele plazivého. 7. Pastvina Vřeskovice spásaná ovcemi - ponechat stávající údržbu, po potlačení nebezpečných plevelů pastvou postupně snížit počet pasených zvířat. 8. Louka ladem Vřeskovice za Petrovickým nesečená nepasená - návrh ošetření - mulčování 2x ročně 1-2 roky, pak pastva nebo rovnou pastva extenzivního plemene skotu (Galloway) nebo ovcí, či pravidelné sečení 2x ročně. 9. Louka Vřeskovice úhor příkop u statku - ponechání ladem přispívá ke zvýšení biodiverzity, případně 1-2x ročně posekat z estetických důvodů.
|