|
Phylogenetic relationships within the Gobius-lineage (Gobiidae)
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Tougard, Christelle (oponent)
1 1 Supplement The content of the supplement: p. 1: Table 15: A list of species represented in this work and their description p. 4: Table 16: Mean genetic distances (p-distance) on cyt b within the Gobius-lineage (%) p. 5: Table 17: Mean genetic distances (p-distance) on COI within the Gobius-lineage (%) p. 6: Table 18: Mean genetic distances (p-distance) on Rh within the Gobius-lineage (%) p. 7: Table 19: Mean genetic distances (p-distance) on RAG within the Gobius-lineage (%) Species Description Aphia minuta (Risso, 1810) Apogon imberbis (Linnaeus, 1758) Apogon maculatus (Poey, 1860) Babka gymnotrachelus (Kessler, 1857) Bathygobius soporator (Valenciennes, 1837) Benthophilus abdurahmanovi Ragimov, 1978 Benthophilus granulosus Kessler, 1877 Benthophilus mahmudbejovi Ragimov, 1976 Benthophilus stellatus (Sauvage, 1874) Bostrychus sinensis Lacepéde, 1871 Buenia affinis Iljin, 1930 Caspiosoma caspium (Kessler, 1877) cf Gnatholepis thompsoni Jordan, 1904 Corcyrogobius liechtensteini (Kolombatovic, 1891) Corcyrogobius lubbocki Miller, 1988 Coryogalops anomolus Smith, 1958 Crystallogobius linearis (Düben, 1854) Deltentosteus collonianus (Risso, 1820) Didogobius splechtnai Ahnelt&Patzner, 1995 Didogobius wirtzi Schlieven&Kovačić, 2008 Eleotris fusca (Forster, 1801) Gammogobius steinitzi Bath, 1971 Gnatholepis...
|
|
Parasitation of the European marine gobies (Gobiidae, Perciformes) by metazoan parasites
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Mašová, Šárka (oponent)
Čeleď Gobiidae (Teleostei, Perciformes) s více než 1700 momentálně uznávanými druhy je jedna z největších čeledí kostnatých ryb. Hlaváči obývají celosvětově moře, s výjimkou Arktidy a Antarktidy, a také brakické a sladké vody. Většinou žijí skrytě na dně. Dorůstají malé velikosti, a tak jsou vhodnými mezihostiteli pro přenos parazitů do větších ryb, ptáků a savců. Hlavními skupinami mnohobuněčných parazitů hlaváčů jsou Myxozoa, Monogenea, Digenea, Cestoda, Nematoda, Acanthocephala a Crustacea. V práci jsou uvedeny životní cykly parazitů a je popsán dosud známý vliv parazitů na fyziologii, fitness, chování a úmrtnost ryb. Dále jsou zmíněny další efekty na hlaváče, jako je vliv na rozmnožování a na pohlavní výběr. Popsána je i imunita ryb. Nakonec je zařazen parasitismus v brakických a eutrofizovaných vodách. Publikované práce o parasitismu hlaváčů evropských moří přináší málo informací a většinou jsou zaměřeny na jednu skupinu parazitů, či popis nového druhu parazita. Vliv na hlaváče také není moc dobře znám. Jen některé části evropských břehů jsou z pohledu parazitismu mořských hlaváčů dobře prozkoumány (například Baltské či Černé moře). Klíčová slova Gobiidae, hlaváči, ryby, paraziti, mořských, evropských
|
|
Review of knowledge on the Mediterranean marine gobies
Chalupecká, Katarína ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Petrtýl, Miloslav (oponent)
Hlaváče sú malé nenápadné ryby, ktoré sa vyskytujú v morskom, brakickom a sladkovodnom prostredí. Tvoria veľmi početnú skupinu a v súčasnosti rozpoznávame viac ako 1700 druhov a približne 260 rodov. Sú celosvetovo rozšírené v pobrežných vodách s výnimkou arktických a antarktických oblastí. Viac ako polovica sa vyskytuje v tropických moriach. V Stredozemnom mori je aktálne známych 60 druhov, ktoré rozpoznávajú štyri typy habitatov: bentický, kryptobentický, hyperbentický a nektonický. Európske hlaváče boli rozdelené do troch odlišných línií. Vo všetkých týchto líniách sú severo-východné atlantické a stredozemné druhy umiestnené spoločne, čo dokazuje spoločný vývoj hlaváčov z týchto dvoch vodných más. V každej tejto európskej línii hlaváča môže byť pozorovaná pestrosť ekologických a biologických vlastností. Nektonický spôsob života sa vyvinul trikrát nezávisle na sebe v priebehu evolúcie. Napriek tomu, že sú druhovo najbohatšia čeľaď rýb v Stredozemnom mori, existuje o nich ešte stále málo informácií. V niektorých prípadoch naše poznatky o geografickom rozšírení sú založené iba na niekoľkých nálezoch. Životnosť a reprodukcia je známa iba u tretiny druhov. Táto práca je zhrnutie zverejnených údajov o hlaváčovitých rybách v Stredozemnom mori. Pre veľkú časť druhov sú v znalostiach mnohých aspektov...
|
|
Phylogenetic relationships within the Gobius-lineage (Gobiidae)
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Tougard, Christelle (oponent)
1 1 Supplement The content of the supplement: p. 1: Table 15: A list of species represented in this work and their description p. 4: Table 16: Mean genetic distances (p-distance) on cyt b within the Gobius-lineage (%) p. 5: Table 17: Mean genetic distances (p-distance) on COI within the Gobius-lineage (%) p. 6: Table 18: Mean genetic distances (p-distance) on Rh within the Gobius-lineage (%) p. 7: Table 19: Mean genetic distances (p-distance) on RAG within the Gobius-lineage (%) Species Description Aphia minuta (Risso, 1810) Apogon imberbis (Linnaeus, 1758) Apogon maculatus (Poey, 1860) Babka gymnotrachelus (Kessler, 1857) Bathygobius soporator (Valenciennes, 1837) Benthophilus abdurahmanovi Ragimov, 1978 Benthophilus granulosus Kessler, 1877 Benthophilus mahmudbejovi Ragimov, 1976 Benthophilus stellatus (Sauvage, 1874) Bostrychus sinensis Lacepéde, 1871 Buenia affinis Iljin, 1930 Caspiosoma caspium (Kessler, 1877) cf Gnatholepis thompsoni Jordan, 1904 Corcyrogobius liechtensteini (Kolombatovic, 1891) Corcyrogobius lubbocki Miller, 1988 Coryogalops anomolus Smith, 1958 Crystallogobius linearis (Düben, 1854) Deltentosteus collonianus (Risso, 1820) Didogobius splechtnai Ahnelt&Patzner, 1995 Didogobius wirtzi Schlieven&Kovačić, 2008 Eleotris fusca (Forster, 1801) Gammogobius steinitzi Bath, 1971 Gnatholepis...
|
|
Parasitation of the European marine gobies (Gobiidae, Perciformes) by metazoan parasites
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Mašová, Šárka (oponent)
Čeleď Gobiidae (Teleostei, Perciformes) s více než 1700 momentálně uznávanými druhy je jedna z největších čeledí kostnatých ryb. Hlaváči obývají celosvětově moře, s výjimkou Arktidy a Antarktidy, a také brakické a sladké vody. Většinou žijí skrytě na dně. Dorůstají malé velikosti, a tak jsou vhodnými mezihostiteli pro přenos parazitů do větších ryb, ptáků a savců. Hlavními skupinami mnohobuněčných parazitů hlaváčů jsou Myxozoa, Monogenea, Digenea, Cestoda, Nematoda, Acanthocephala a Crustacea. V práci jsou uvedeny životní cykly parazitů a je popsán dosud známý vliv parazitů na fyziologii, fitness, chování a úmrtnost ryb. Dále jsou zmíněny další efekty na hlaváče, jako je vliv na rozmnožování a na pohlavní výběr. Popsána je i imunita ryb. Nakonec je zařazen parasitismus v brakických a eutrofizovaných vodách. Publikované práce o parasitismu hlaváčů evropských moří přináší málo informací a většinou jsou zaměřeny na jednu skupinu parazitů, či popis nového druhu parazita. Vliv na hlaváče také není moc dobře znám. Jen některé části evropských břehů jsou z pohledu parazitismu mořských hlaváčů dobře prozkoumány (například Baltské či Černé moře). Klíčová slova Gobiidae, hlaváči, ryby, paraziti, mořských, evropských
|
|
Review of knowledge on the Mediterranean marine gobies
Chalupecká, Katarína ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Petrtýl, Miloslav (oponent)
Hlaváče sú malé nenápadné ryby, ktoré sa vyskytujú v morskom, brakickom a sladkovodnom prostredí. Tvoria veľmi početnú skupinu a v súčasnosti rozpoznávame viac ako 1700 druhov a približne 260 rodov. Sú celosvetovo rozšírené v pobrežných vodách s výnimkou arktických a antarktických oblastí. Viac ako polovica sa vyskytuje v tropických moriach. V Stredozemnom mori je aktálne známych 60 druhov, ktoré rozpoznávajú štyri typy habitatov: bentický, kryptobentický, hyperbentický a nektonický. Európske hlaváče boli rozdelené do troch odlišných línií. Vo všetkých týchto líniách sú severo-východné atlantické a stredozemné druhy umiestnené spoločne, čo dokazuje spoločný vývoj hlaváčov z týchto dvoch vodných más. V každej tejto európskej línii hlaváča môže byť pozorovaná pestrosť ekologických a biologických vlastností. Nektonický spôsob života sa vyvinul trikrát nezávisle na sebe v priebehu evolúcie. Napriek tomu, že sú druhovo najbohatšia čeľaď rýb v Stredozemnom mori, existuje o nich ešte stále málo informácií. V niektorých prípadoch naše poznatky o geografickom rozšírení sú založené iba na niekoľkých nálezoch. Životnosť a reprodukcia je známa iba u tretiny druhov. Táto práca je zhrnutie zverejnených údajov o hlaváčovitých rybách v Stredozemnom mori. Pre veľkú časť druhov sú v znalostiach mnohých aspektov...
|