|
Hydronymie povodí horního toku Lužnice
HAVRDA, Michal
Hlavním posláním naší studie je lexikografické zpracování jmen vodních toků v povodí horní Lužnice. S ohledem na lokalizaci předmětného území na rozhraní česky a německy hovořícího teritoria i nedostatečně zpracovaná metodologická východiska v české lingvistice vycházíme zejména z komplexních teoretických přístupů německých, reflektujících společné etymologické kořeny evropské hydronymie, a slovenských, které usilují o moderní mezinárodní zpracování hydronym podle jednotné, závazné metodiky lexikografického projektu Hydronymia Europaea. Vodní jména, excerpovaná zejména z archivních i současných map, jsou bez ohledu na zdrojový jazyk klasifikována podle univerzálního sémantického třídiče hydronym V. Šmilauera a M. Frydricha. Vedle ověření aplikovatelnosti přejaté zahraniční metodiky na českou hydronymii práce přináší dílčí návrhy na její inovaci napomáhající k uživatelsky přívětivějšímu využití slovníku vodních jmen.
|
|
Vodní zdroje Kyrgyzstánu jako geopolitický nástroj
Dresler, Jan ; Jelen, Libor (vedoucí práce) ; Anděl, Jiří (oponent)
Práce se zabývá důležitostí vodních zdrojů a jejich vlivu na politický vývoj na příkladu Kyrgyzstánu. Hlavním cílem bylo zjistit, jakou roli hrají vodní zdroje v domácí politice, jak ovlivňují vztahy mezi Kyrgyzstánem a jeho sousedy, a zda jsou vodní zdroje předmětem zájmu světových velmocí. Geopolitická analýza byla provedena na třech řádovostních úrovních. Na vnitrostátní úrovni je nedostatek vody, její nerovnoměrná distribuce a zastaralé vodní systémy důvodem k občanské nespokojenosti. Korupce ve státní sféře maří možnosti obnovy stávající vodní infrastruktury. Hospodaření s vodou je závislé na nevládních sdruženích a na zahraniční finanční pomoci. Na regionální úrovni probíhá neustálé napětí mezi Kyrgyzstánem, v jehož zemi pramení všechny důležité řeky regionu, a státy ležícími na dolním toku těchto řek. Příčinou jsou rozdílné nároky jednotlivých států na využívání vody, které jsou řešeny mezinárodními smlouvami, dlouhodobě většinou ovšem nefunkčními. Na nadregionální úrovni se střetávají především zájmy Ruska a Číny. Obě velmoci se snaží zabránit vlivu USA v regionu a zároveň získat v Kyrgyzstánu dominantní postavení v ekonomické a bezpečnostní sféře. Vodní zdroje Kyrgyzstánu nejsou zásadním faktorem ovlivňujícím geopolitiku velmocí. Jsou pouze prostředkem, jak získat Kyrgyzstán na svou...
|