|
Postavení učitele očima rodičů žáků 2. stupně ZŠ
BECHYNĚ, Roman
Bakalářská práce se zabývá postavením učitele očima rodičů žáků 2. stupně ZŠ. V teoretické části je stručně popsán vývoj pedagogické profese od starověku po současnost. Dále se teoretická část věnuje současnému školství, jeho problematice v otázkách platů, statusu a respektu pedagogických pracovníků. Samostatnou kapitolu tvoří distanční výuka, která popisuje její průběh od března 2020 po její oficiální ukončení v březnu 2022, představuje pozitiva i negativa, se kterými se muselo školství vypořádat. Teoretickou část uzavírá krátké představení Strategie 2030+ a její vize do budoucnosti v oblasti školství. Praktická část interpretuje názory rodičů žáků na 2. stupni ZŠ na distanční výuku, zaznamenává jejich změnu názoru na učitele jejich dítěte a celkové změny ve vzdělávacím procesu z jejich pohledu.
|
|
Zvládání zátěže u rodičů dětí s poruchou autistického spektra
BAUEROVÁ, Denisa
Tématem této práce je Zvládání zátěže u rodičů dětí s poruchou autistického spektra. Hlavním cílem bakalářské práce je zmapovat možnosti, které se rodičům dětí s poruchou autistického spektra nabízejí pro kompenzaci stresových, respektive zátěžových faktorů vznikajících vtéto souvislosti na Českobudějovicku. Dílčím cílem je zmapovat, jaká zařízení a aktivity sociálních služeb je možné využít pro informanty v cílové skupině. K naplnění uvedeného cíle byl využit kvalitativní výzkum. V rámci zvolené strategie byl vybrán výzkumný vzorek, kterým byli rodiče dětí s poruchou autistického spektra žijící či využívající služby na Českobudějovicku. Výběr komunikačních partnerů probíhal přes instituci zabývající se problematikou PAS a následně technikou tzv. snowball sampling. Data byla získávána metodou dotazování, technikou polostrukturovaného rozhovoru. Poté byla tato data vyhodnocena pomocí otevřeného kódování a interpretativní fenomenologické analýzy. Z výsledků vyplývá, že informanti využívají možnost rozdělení zátěže mezi členy rodiny, přátele, či využívají pomoc odborníka voblasti psychiatrie. Další možností, která některým z informantů pomáhá v oblasti ekonomického zajištění rodiny, jsou sociální dávky. Též bylo zjištěno, že polovina informantů spolupracuje s organizacemi, které těmto nabízejí řadu možností, které oslovení mohou v rámci zajištění potřeb dítěte a rodiny využít. Z výsledků je rovněž zjevné, že rodiny jsou informovány o existenci zařízeních pro osoby s poruchami autistického spektra a jejich rodiny. Tato jsou zmapována v teoretické části práce. Z výzkumu také vyplynulo, že většina komunikačních partnerů vnímá přeplněné kapacity v zařízeních pro osoby s PAS. Polovina by pak uvítala zvýšení kapacit v těchto zařízeních, popřípadě založení dalších organizací pro danou cílovou skupinu. Tato práce a zjištěné výsledky z ní vyplývající mohou sloužit jako informační zdroj pro osoby a instituce, zabývající se problematikou poruch autistického spektra a s tím souvisejících faktorů. Lze ji použít také jako osvětový materiál v této oblasti.
|
|
Společné vzdělávání v podmínkách příměstského tábora
KROHOVÁ, Klára
Práce představuje případovou studii příměstských táborů pořádaných v dětském klubu Rybka. Jejím předmětem zkoumání je, co organizátoři a účastníci příměstských táborů, včetně rodičů zúčastněných dětí, vypovídají o realizaci příměstských táborů s ohledem na skutečnost, že se táborů zúčastnily také děti se speciálními vzdělávacími potřebami. První část práce se věnuje teoretickému základu tématu a klíčovým pojmům, jako příměstský tábor, vývojová specifika dětí mladšího školního věku a děti se speciálními vzdělávacími potřebami. Druhá část představuje výsledky kvalitativního výzkumného šetření. Získané poznatky z rozhovorů jsou doplněné komentáři a poznatky ze zúčastněného pozorování. V závěru práce jsou získané výsledky srovnávány se závěry výzkumů s podobnou tematikou.
|
|
Transsexualita - jak prožívá svou změnu pohlaví rodič a jeho dítě
LABURDA, Michal
Tato bakalářská práce se zabývá prožíváním dětí, jejichž rodiče prošli či procházejí procesem přeměny pohlaví a zároveň se zaměřuje na samotné rodiče, kteří proces přeměny pohlaví podstoupili nebo podstupují. Cílem práce bylo zmapovat, jak děti prožívají přeměnu pohlaví rodiče, zejména jaké prožívají pocity ohledně této situace, zda došlo k proměně vztahu mezi dítětem a rodičem a také s jakými obtížemi se potýkají v důsledku přeměny rodiče. Dílčím cílem bylo také zjistit, jaké domněnky mají samotní transsexuální rodiče o prožívání jejich dětí ve vztahu k jejich tranzici. Sběr dat proběhl za užití polostrukturovaných rozhovorů. Tato data byla následně zanalyzována za užití obsahové analýzy a zpracována formou případových studií. Z výsledků vyplývá, že většina děti změnu pohlaví rodiče neprožívala negativně. Potýkaly se ale s celou řadou těžkostí, které jejich prožívání značně ovlivnilo.
|
|
Dětská skupina jako jedna z forem předškolní výchovy a vzdělávání
STRAKOVÁ, Eliška
Tématem předkládané bakalářské práce je dětská skupina jako jedna z forem předškolní výchovy a vzdělávání. Teoretická část práce je věnována tématu výchovy a vzdělávání v předškolních institucích. Pojednává o dětské skupině, jakožto alternativě k předškolnímu vzdělávání v mateřské škole. V této části práce je také porovnána dětská skupina s mateřskou školou - odlišné a shodné znaky obou těchto institucí. Výzkumné šetření v praktické části práce bylo postaveno na kombinaci kvantitativního a kvalitativního výzkumu. Pro kvantitativní část byla použita metoda dotazníkového šetření. Pro kvalitativní část byla použita metoda rozhovoru. Výzkumný soubor tvořili rodiče dětí docházejících do dětské skupiny. Společným cílem výzkumného šetření bylo zjistit, jaký mají pohled na dětskou skupinu rodiče dětí docházejících do dětské skupiny, zjistit jejich motivaci k výběru před ostatními institucemi a odhalit, v čem rodiče spatřují smysl dětských skupin. Z výzkumného šetření vyplynulo, že rodiče mají na dětské skupiny pozitivní názor a službu péče o dítě v dětské skupině hodnotí jako přínosnou. Dětskou skupinu vnímají jako plně vyhovující alternativu k mateřským školám, která může výrazně pomoci s nedostatkem míst v mateřských školách. Motivací k výběru dětské skupiny před ostatními institucemi jsou pak pro rodiče nejen specifika dětských skupin, ale i potřeby rodičů a dětí. Smysl dětských skupin rodiče spatřují především v pomoci s harmonizací rodinného a pracovního života.
|
|
Specifické poruchy učení u dětí z pohledu rodičů
TÍKOVÁ, Tereza
Bakalářská práce je zaměřena na specifické poruchy učení u dětí, přičemž téma je sledováno z perspektivy rodičů. Výzkumná pozornost je soustředěna zejména na to, jak probíhá domácí příprava a co rodiče v přípravě na školu s dítětem se SPU prožívají. Doplňující oblastí zájmu je, jak probíhá domácí příprava v době koronavirové pandemie, co v takto nové a nelehké situaci rodiče prožívají a co je pro ně náročné. Praktická část je věnována kvalitativnímu výzkumu a jako hlavní metoda je zvolen hloubkový polostrukturovaný rozhovor. Praktickou část tvoří čtyři případové studie, pomocí kterých je popisována realita toho, jak probíhá domácí příprava s dítětem se specifickou poruchou učení a jak ji rodiče prožívají.
|
|
Sociální služby pro rodiny s dětmi s PAS
NOVOTNÁ, Kristýna
Bakalářská práce má za cíl zjistit, jaké sociální služby využívají rodiny s dětmi s poruchami autistického spektra. Práce je rozdělena na dvě části, na teoretickou a na výzkumnou. V teoretické části nalezneme čtyři kapitoly. V první kapitole je definováno onemocnění PAS jako takové, ve druhé kapitole problematika onemocnění PAS v rámci rodiny. Třetí kapitola se týká sociálních služeb, které jsou těmto rodinám nabízeny, a v poslední kapitole nalezneme popsání sociálního zabezpečení pro tyto rodiny. Pro dosažení určeného cíle byla zvolena kvalitativní výzkumná strategie, metoda dotazování a technika polostrukturovaného rozhovoru. Pro výzkum byly vybrány rodiny, které mají dítě ve věku od 6 do 18 let s PAS a využívají sociální služby. Rozhovory proběhly celkem s osmi informanty, z nichž někteří byli z mé širší rodiny a ostatní byli vybráni pomocí metody sněhové koule. Následně byly rozhovory doslovně přepsány a vyhodnoceny skrze otevřené kódování, technikou tužka a papír. Bakalářskou práci lze použít jako studijní materiál nebo jako zpětnou vazbu zejména pro organizace, ve kterých rodiny s dětmi s PAS využívají sociální služby. Z výsledků práce vyplývá, že rodiče dětí s PAS využívají 5 sociálních služeb, prostřednictvím kterých mohou využít volný čas buď pro sebe k odpočinku, nebo k péči o další členy rodiny. Bez sociálních služeb by si rodiny jen těžko představily jejich každodenní fungování, které je s nemocným dítětem velice náročné.
|
|
Téma smrti v mateřské škole pohledem dospělých
VÁŇOVÁ, Veronika
Bakalářská práce se zaměřuje na otevírání a sdílení tématu smrti v mateřské škole. Teoretická část přibližuje, jak děti předškolního věku smrt vnímají a jak smrt blízkého mohou prožívat. Nabízí některé způsoby, kdy a jak se takovému tématu věnovat v MŠ. Zvažuje také postoj veřejnosti k takovému působení v MŠ. Cílem praktické části je objasnit, zda se téma smrti v mateřských školách řeší, pokud ne, tak jaký je důvod. Dále také zda se shodují názory široké veřejnosti s pedagogy mateřských škol. Pro jeho naplnění je zvolen smíšený výzkum, který se skládá z dotazníkového šetření a polostrukturovaných rozhovorů. Kvalitativní výzkum se věnuje postoji a práci pedagogů mateřských škol k otevírání tématu smrti v MŠ. Kvantitativní výzkum mapuje názory dospělých na možnosti a způsoby, jak s dětmi předškolního věku o smrti mluvit. Většina respondentů vnímá řešení tématu smrti s dětmi jako důležité a ráda by zařadila téma smrti do mateřské školy. Především vyprávěním pedagoga průběžně během činností v roce, nebo při svátku Památka zesnulých. Pedagogové vyjádřili obavy z reakce rodičů.
|
|
Cochemská praxe v systému péče o dítě
LANGOVÁ, Jana
Práce je zaměřena na téma "Cochemská praxe v systému péče o dítě", tzn. na systém úpravy péče a výživy k nezletilým dětem a využití prvků jednoho z přístupů. Cílem této práce je zjistit, jaké jsou rozdíly mezi Cochemskou praxí a dosavadním systémem rozhodování o péči o dítě. V diplomové práci jsme se nejprve zaměřili na institut rodiny, rodičovství a práv a povinností. V případě, že dojde k rodičovskému konfliktu, kdo a jak je v něm zainteresovaný, které subjekty se na jeho řešení podílejí nebo se mohou podílet. Přiblížili jsme možnosti smírného řešení a podrobněji jsme se zaměřili na Cochemskou praxi, kdy jsme tento přístup porovnávali s modelem u nás běžným a právně podloženým. Cochemská praxe stojí na čtyřech základních principech. Jde o co nejrychlejší vyřešení sporu mezi rodiči, zachování rodičovské odpovědnosti za dítě u obou rodičů, preference rodičovské dohody, v případě potřeby za pomoci odborníků v rámci multidisciplinárního týmu. Pro naplnění cílů jsme zvolili kvalitativní formu výzkumu. Pro účely výzkumu byla zvolena metoda polostrukturovaného rozhovoru. Nejprve byl proveden předvýzkum, následně byl proveden vlastní výzkum. Pro doplnění jsme použili obsahovou analýzu dat. Výzkumný vzorek byl vybírán metodou Snow-ball. a ve finální podobě čítal 13 komunikačních partnerů. Na základě vyhodnocení dat získaných z výzkumu můžeme konstatovat, že mezi porovnávanými skupinami lze spatřit jisté rozdíly. V rámci Cochemské praxe jsou více a podrobněji propracovány konkrétní termíny některých kroků týkajících se průběhu řízení, stejně tak kompetence jednotlivých aktérů v rámci spolupráce v multidisciplinárním týmu. Klíčová je rychlost řízení pro zamezení zbytečného vyhrocení sporu a eskalace doprovodných problémů. Rodiče jsou vedeni k opětovnému převzetí rodičovské odpovědnosti. Oproti tomu ve druhé skupině spolu jednotlivé profese nikterak intenzivně či úzce nespolupracují, řízení o úpravě výchovy a péče k nezletilým dětem trvají poměrně delší dobu, rozhodováno je daleko častěji autoritativně. Je tedy možné konstatovat, že cíl práce byl naplněn a výzkumná otázka zodpovězena.
|
|
Využití médií při výchově dětí a rizika jejich sledování
FIŠEROVÁ, Katka
Práce se zabývá otázkou, zda rodiče, kteří mají děti mladším školním věku, využívají k výchově svých dětí média. V teoretické části vymezuji pojmy média, výchova, mediální výchova, mediální pedagogika apod. Dále také představuji přínosy a rizika využívání médií. Posledním bodem v teoretické části je představení dosavadních výzkumů, které byly již na toto téma prováděny. Praktická část představuje výzkum, který jsem na toto téma prováděla. Na začátku jsou představeny hypotézy, které jsem si na začátku stanovila a poté samotné výsledky výzkumu. Mezi nejdůležitější výsledek považuji fakt, že rodiče využívají média k výchově svých dětí, využívají je každý den a dětem vymezují čas, který mohou trávit s médii.
|