| |
|
Sociálně - psychologické aspekty stáří
RUDOLF, Jan
Práce se zabývá sociálně-psychologickými aspekty stáří. Teoretická část charakterizuje základní pojmy, jakými jsou stáří, potřeby ve stáří a druhy péče o seniory. V části {\clqq}Nemoci ve stáří`` se věnuje nejznámějším nemocem a jejich působení na sociálně {--} psychologický život seniora. Popisuje jednotlivé pohledy společnosti na stáří a vliv nemocí na seniora. Poukazuje na násilí na seniorech a na potřebu dobrého sociální zázemí seniora (rodina, přátelé). Věnuje se i způsobu využití volného času ve stáří. Další částí jsou příběhy některých seniorů, které vypovídají o jejich životě, radostech a problémech. Praktická část obsahuje malý výzkum, kterým jsem se pokusil nahlédnout do běžného života seniorů, se kterými se dnes můžeme setkat. Zjišťoval problémy a pozitiva, které s sebou přináší stáří. Srovnávám zde rozložení volnočasové aktivity u mužů a žen.
|
|
Možnosti a meze náhradní rodinné péče
PRÁŠILOVÁ, Kateřina
Práce se zabývá významem náhradní rodinné péče o děti v České republice. Teoretická část charakterizuje možnosti náhradní rodinnou péče, význam rodiny a jejího prostředí. Dále popisuje rizikové a protektivní faktory a náhradní rodinu, zabývá se ústavní péčí o děti a možnými problémy při socializaci dítěte. Praktická část obsahuje kazuistiku a srovnání dvou zvolených případů : případ úspěšné a neúspěšné náhradní rodinné péče. Oba dva případy mají dobrý záměr. Poskytují bližší pohled do problematiky náhradní rodinné péče. Kvalita náhradní rodinné péče nesouvisí jen s těmi, kteří se rozhodnou vzít si opuštěné dítě do rodiny, ale také spočívá na samotné dítěti a v neposlední řadě na schopnosti pracovníků orgánů vykonávajících náhradní rodinnou péči.
|
| |
|
Podpora rodiny pečující o dítě se zrakovým postižením raného věku v jihočeském regionu
KUVIKOVÁ, Zdeňka
Práce se zabývá systémem podpory rodiny pečující o dítě se zrakovým postižením raného věku v jihočeském regionu. Popisuje reakce rodiny na zprávu o postižení dítěte. Obsahuje popis specifik ve vývoji dítěte se zrakovým postižením a specifických postupů při jeho výchově. Charakterizuje některé výchovné postoje rodičů, přičemž jedna kapitola je věnována i roli otce při výchově dítěte s postižením. Dále práce mapuje vývoj a strukturování rané péče u nás, nastiňuje teoretická východiska, definuje a charakterizuje ranou péči. Podává obraz o současném modelu "Provázení" a o legislativním zakotvení rané péče, o systému služeb rané péče a o ekonomické podpoře rodiny pečující o dítě s postižením zraku. V práci je zmapován vývoj v poskytování služeb rané péče v jihočeském regionu. Podpora rodinám je v současnosti poskytována Střediskem rané péče SPRP České Budějovice, které získalo v roce 2005 garanci kvality. Ta je zárukou a zároveň příslibem kvalitně poskytovaných služeb.
|
|
Formy spolupráce mateřské školy a rodiny
CHALOUPKOVÁ, Petra
V teoretické části své bakalářské práce jsem se zaměřila na alternativní mateřské školy, zejména na waldorfskou pedagogiku. Další pozornost směřovala k socializaci, a to jak k socializaci v rodině, tak i socializaci, která probíhá v mateřské škole. Rodina i mateřská škola jsou pro dítě jedny z prvních prostředí, kde k socializaci dochází. Praktickou část jsem zaměřila zejména na používané formy komunikace mezi rodinou a mateřskou školou, jak formální, tak neformální. Zvýšenou pozornost jsem věnovala komunikaci ve waldorfské mateřské škole. Vlastní výzkum je založen na dvou výsledcích a to na pozorování a dotazníkovém šetření. Výzkum pozorováním urči, jak nejčastěji rodiče s učitelkou komunikují. Dotazníkové šetření ukáže, jaké formy komunikace rodičům nejvíce vyhovují.
|
|
Aplikace mediálních prostředků při práci s dětmi s postižením ve středisku rané péče
KOUBOVÁ, Petra
Práce se zabývá péčí o děti se zrakovým postižením ve středischích rané péče. Teoretická část charakterizuje děti se zrakovým postižením, poskytuje přehled o nejčastěji vyskytujících se vadách ve středisku rané péče. Dává nahlednout, jak funguje středisko rané péče. Práce se snaží nastínit používanou metodologii. Je zde i profil činnosti střediska. V teoretické části je obsažena kapitola o rodinách dětí s postižením. Praktická část obsahuje případovou studii,kde je kazuistika klienta Střediska rané péče v Českých Budějovicích. Je zde popsána metoda, která využívá speciální pomůcku Little Room.
|
|
Rodina a zaměstnání současné české ženy
FAJTOVÁ, Michaela
Cílem mé práce je popsat ženu v oblasti rodiny a zaměstnání. K nastínění této problematiky jsem využila sociologických poznatků týkajících se například stupně rozvodovosti, počtu dětí narozených do nesezdaných partnerství anebo čistě bezdětností. Mezi hlavní body mé práce patří statické údaje o zaměstnanosti žen a různé druhy diskriminace, kterými ženy mohou být vystaveny před vstupem do zaměstnání a posléze v něm. Práce také obsahuje výzkum zabývající se názory žen ohledně jejich postavení v rodině a zaměstnání. Například mě zajímalo, nakolik se ženy věnují domácím pracím a zda-li jim partneři pomáhají. Dále jsem se snažila zjistit, do jaké míry jsou spokojeny s prací a jestli se již setkaly s diskriminací.
|
|
Střídavá péče o děti po rozvodu - výhody a nevýhody
ZELENÁ, Šárka
V roce 1998 byla vydána novela zákona o rodině z roku 1963, která po vzoru západních zemí umožnila svěřit dítě po rozvodu do střídavé péče rodičů. Ti tak mají možnost se po rozvodu rovnoměrně podílet na výchově a na rozhodování o důležitých záležitostech týkajících se dítěte. Tato forma porozvodového uspořádání péče o dítě je u nás poměrně nová, nemáme s ní proto zatím mnoho zkušeností. Odborníci, kteří se s problematikou střídavé péče setkávají, udávají celou řadu výhod i nevýhod. Cílem mé diplomové práce bylo zmapovat danou problematiku, zjistit, jaké názory má na střídavou péči laická i odborná veřejnost, a tyto výsledky následně porovnat. Dalším cílem bylo popsat výhody a nevýhody, které střídavá péče přináší. Svůj výzkum jsem založila na hypotéze, že podle názorů odborné veřejnosti je toto porozvodové uspořádání péče o dítě vhodné, dále na hypotéze, že laická veřejnost není o této možnosti porozvodového uspořádání péče o dítě dostatečně informována, a v neposlední řadě na tvrzení, že existují rozdíly mezi postoji laické a odborné veřejnosti k dané problematice. Během výzkumu došlo k potvrzení dvou ze tří hypotéz. Provedený výzkum má explorativní charakter, kombinuje prvky kvantitativního a kvalitativního výzkumu. Použila jsem při něm v první řadě metodu dotazování formou anonymního dotazníku, získaná data byla zpracována v programu SPSS pro PC. U otázek, které obsahovaly kvalitativní data, jsem provedla kvalitativní obsahovou analýzu. Další použitou technikou byla sekundární analýza dat. Výzkumný vzorek tvořili náhodně vybraní zástupci laické a odborné veřejnosti na území Jihočeského a Královéhradeckého kraje. Práce bude sloužit jako zpětná vazba zainteresovaným odborníkům, bude využita pro potřeby Krizového centra pro děti a rodinu v Českých Budějovicích. Výsledky poslouží pro zlepšení informovanosti laické i odborné veřejnosti.
|
|
Postoj studentů Jihočeské univerzity k rodině a manželství.
FANTOVÁ, Kristýna
Partnerství a manželství je téma stále živé a blízké pro každou věkovou skupinu, která řeší v této oblasti své aktuální problémy, utváří si názory a postoje, bilancuje. Na základě své diplomové práce jsem chtěla zjistit názory a postoje svých vrstevníků k problematice partnerství a manželství. Informace potřebné pro zpracování diplomové práce byly získány obsahovou analýzou sekundárních dat, pro zmapování postojů studentů k rodině a manželství byl proveden kvantitativní výzkum. Sběr dat byl realizován metodou dotazování, technikou dotazníku. Dotazník obsahoval 19 otázek. Celkem bylo distribuováno sto padesát (100%) dotazníků. Kompletně vyplněných a pro výzkum použitelných bylo sto dvacet tři (82%). Dotazníkové šetření probíhalo v listopadu a prosinci roku 2006. Cílová populace studentů byla vybrána kvótním výběrem. Kvótou pro výběr bylo studium na Jihočeské univerzitě v Českých Budějovicích, a to studium v posledním ročníku. V souvislosti s cílem práce se obě stanovené hypotézy verifikovaly. Výsledky výzkumu potvrdily, že v manželství chce a zřejmě i bude žít převážná většina mladých lidí, i když často až po nesezdaném soužití {\clqq}na zkoušku.`` I když manželství a rodina ztratily část svého postavení, zůstávají důležitým sociálním zázemím pro život jednotlivců, prostorem pro uspokojování citových potřeb. Dalším zjištěním bylo, že v životních plánech mladé generace studentů převažuje model dvou, maximálně však třídětné rodiny. Výzkum dále potvrdil současný trend odkládání sňatků do vyššího věku i trend zvyšujícího se věku prvorodiček. Výsledky práce přinášejí velké obohacení v podobě informací o plánovaném rodinném a reprodukčním chování současných vysokoškolských studentů v Českých Budějovicích. Výsledky mohou být základem pro další studie a výzkumy v této oblasti, a to nejen pro další porovnávání plánovaného rodinného a reprodukčního chování ostatních vysokoškolských studentů, ale i pro srovnání celostátních trendů ve výše zmiňovaných oblastech.
|