| |
| |
|
Vývoj základních tělesných rozměrů kojených dětí ve věku od 6 do 12 měsíců.
BÖHMOVÁ, Kateřina
Cílem této diplomové práce bylo postihnout vývoj tělesných rozměrů dětí ve věku od 6 do 12 měsíců věku. Do studie byly zařazeny děti, které byly výlučně kojeny do 4 měsíců věku a dále kojeny. Sledovanými tělesnými parametry byla tělesná délka, tělesná hmotnost a obvod hlavy. Výsledky byly zpracovávány zvlášť pro dívky a pro chlapce, byly porovnány se srovnávacími soubory a jsou předloženy v podobě tabulek a grafů. K porovnávání souborů byl využit Studentův t-test a Z-skóre. Porovnání výsledků našeho výzkumu a referenčního výzkumu české populace ukázalo nižší průměrné hodnoty hmotnostně-výškového poměru u dětí našeho souboru. Prostřednictvím dotazníků byly zjišťovány somatické a další charakteristiky matek měřených dětí. Součástí diplomové práce je i vyhodnocení životní spokojenosti matek prvorodiček na podkladě Dotazníku životní spokojenosti. Ukázalo se, že největší vliv na celkovou životní spokojenost matek prvorodiček má kladné hodnocení finančních možností rodiny, vidina možného výdělku v budoucnosti a zajištění ve stáří. Zjišťované somatické údaje dětí jsou součástí celostátního antropologického výzkumu Státního zdravotního ústavu a mají sloužit k tvorbě norem pro současnou populaci kojených dětí.
|
|
Porodní asistentka v roli laktační poradkyně
TOMÁNKOVÁ, Veronika
Kojení je nejlepší, nejkvalitnější a zároveň nejlevnější výživa pro kojence. Současným trendem je kojení podporovat. Podpora kojení je jedním z preventivních programů, protože rozhodnutí matky své dítě nekojit může mít velký dopad na zdraví dítěte, ale i matky. Jak v České Republice, tak ve Světě jsou organizace, které se zabývají kojením a jeho podporou. Teoretická část práce je zaměřena na shrnutí poznatků o kojení a laktačním poradenství. Praktická část práce je zaměřena na sběr informací od laktačních poradkyň. Pro tuto práci jsem si dala 3 cíle, s kterými souvisejí 3 výzkumné otázky. Cíl 1, zmapovat porodní asistentky, které se věnují laktačnímu poradenství v jihočeském regionu. Cíl 2, zjistit v rámci jakého pracovního vztahu laktační poradkyně pracují. Cíl 3, zjistit specifika práce laktační poradkyně. Pro výzkum jsem zvolila kvalitativní šetření formou nestandardizovaného rozhovoru, kde jsem použila 28 otevřených otázek. Výzkumný soubor tvořilo 5 porodních asistentek, které se věnují laktačnímu poradenství v jihočeském regionu. Výzkum proběhl v březnu a dubnu roku 2011.Výsledkem výzkumného šetření bylo zodpovězení výzkumných otázek. Výzkumná otázka 1 zní, je v jihočeském regionu dostatek porodních asistentek, které se věnují laktačnímu poradenství? Výzkumná otázka 2 zní, v jakém pracovním vztahu laktační poradkyně pracují? Výzkumná otázka 3 zní, jaká jsou specifika práce laktační poradkyně? Výzkumné otázky byly zodpovězeny. Z výzkumu vyplynulo, že laktační poradkyně vykonávají poradenství jako soukromé porodní asistentky, nebo jsou zaměstnány v nemocnici a laktačnímu poradenství se věnují ve volném čase. Specifikem práce laktační poradkyně je komunitní péče v terénu. Zmapovala jsem laktační poradkyně v jihočeském regionu, dle názorů 3 respondentek jich není dostatek, ale uvádí, že poptávka se zatím rovná nabídce. Tato bakalářská práce může být přínosem pro studentky oboru porodní asistentka, pro porodní asistentky, ale i pro sestry, které pracují na oddělení šestinedělí. Bude poskytovat poznatky, které mohou dopomoci ke zkvalitnění práce, dále poznatky pro porodní asistentky, které se budou chtít věnovat laktačnímu poradenství.
|
|
Laktační poradenství v okrese Jindřichův Hradec
HANTOVÁ, Lucie
Tato bakalářská práce nese název Laktační poradenství v okrese Jindřichův Hradec. Hlavní téma této práce a je právě laktační poradenství. Co tento pojem znamená a hlavní zásady, jak se stát správným poradcem v oblasti kojení. Laktační poradenství je nejvíce podporováno laktační ligou, proto zde nechybí zmínka o této asociaci, která je sama o sobě nezávislá a nevýdělečná, ale za to nejdůležitější v oblasti tohoto poradenství. Dále je zde fyziologie laktace, jako je anatomie prsní žlázy a vliv hormonů našeho těla na tuto žlázu. Nechybí tu správná výživa matky, která hraje neméně důležitou roli v období kojení. Další kapitoly jsou věnovány kojení. Jako přípravě na kojení, výhod kojení jak pro dítě, tak i pro matku a průběh prvního přiložení. Další část představuje techniku kojení, kde jsou popsány základní zásady přikládání dítěte k prsu. Následná kapitola je o polohách využívaných při kojení. Ale kojení není jen o výhodách, zásadách nebo polohách. Proto zde nechybí péče o prsa v průběhu kojení. Je zde popsána správná hygiena prsou, péče po kojení, ale především jakým způsobem si efektivně masírovat prsa. V průběhu kojení mohou nastat různé problémy a nejčastější z nich jsou zmíněny v předposlední části teoretického celku. Na začátku byly stanoveny dva cíle a dvě hypotézy. První cíl byl zaměřen na informovanost žen o laktačním poradenství a druhý na míru zájmu o tuto službu. Hypotéza č. 1 zněla, že ženy mají zájem o laktační poradenství a tato hypotéza se mi na základě výzkumného šetření potvrdila a první cíl byl tedy splněn. Druhá hypotéza byla o tom, že ženy mají zájem o laktační poradenství. Stejným principem se potvrdila i tato hypotéza a následně i cíl č. 2. Všechny tyto údaje byly zjišťovány pomocí anonymního dotazníku, který byl rozdáván matkám v období kojení v ambulancích obvodních gynekologů a ženám, které v těhotenství navštěvovaly předporodní kurzy. Hlavním cílem bylo získat podklady pro založení laktačního centra nebo 24 hodinové telefonické linky v jindřichohradeckém okrese, kde tyto službu velice chybí.
|
|
Vypracování standardu výživy dětí do tří let
KILBERGEROVÁ, Jana
Cílem práce bylo zjistit způsob stravvání dítěte do věku tří let v rodině, zjistit, zda sestry informují matky dětí do věku tří let o zádśadách správné výživy jejich dítěte a vytvořit edukaci v oblasti zásad správné výživy dítěte do věku tří let. Tyto cíle byly splněny. V kvantitativním výzkumném šetření tvořily výzkumný soubor všeobecné a dětské sestry a maminky dětí do věku tří let ve všech 123 ordinacích praktických lkařů pro děti a dorost v Jihočeském kraji. Z výsledků výzkumného šetření vyplývá, že maminky jsou dobře edukovány v ordinacích praktických lékařů pro děti a dorost o správném způsobu stravování svého dítěte. Výsledky výzkumného šetření sester poukazují na nejednotnost názorů v zavádění některých potravin do jídelníčku kojenců a batolat. Odpovědi sester a maminek byly podkladem pro vypracování edukační příručky a standardu výživy dětí do tří let věku.
|
|
Ovlivnění životosprávy kojících matek sestrou
HARANTOVÁ, Klára
Abstrakt Problematika kojení zažívá v posledním desetiletí značnou evoluci. Může se zdát, že informovanost matek i zdravotnického personálu v této oblasti je již dostatečná. Průzkumy ukazují, že je na místě u obou skupin trvalá a kvalitnější edukace, stejně jako zdokonalování spolupráce kojících matek a zdravotnického personálu. Bakalářská práce se zaměřuje na dodržování správné životosprávy v době kojení a zjišťuje, zda edukace a přístup sester k matkám ovlivňuje dodržování správné životosprávy v době kojení. Cílem bakalářské práce bylo zjistit způsob životosprávy kojících matek a zmapovat přínos edukace zaměřené na správnou životosprávu pro kojící matku. Práce je rozdělena na teoretickou a výzkumnou část. Teoretická část se zabývá historickým pohledem na poporodní období a na období laktace. Dále trendy životosprávy kojících žen, edukaci sestrou a laktační poradenství. V praktické části jsou analyzovány informace z průzkumného šetření. K této práci byla zvolena forma kvantitativního výzkumu a respondentky odpovídaly formou anonymních dotazníků. Šetření probíhalo v ordinacích praktického lékaře pro děti a dorost ve Strakonicích, ve Volyni a na porodnickém oddělení ve Strakonicích. Zjištěné výsledky potvrdily hypotézu práce, že matky dodržují správnou životosprávu v této době, a to především díky informacím, které získávají od sestry. Poznatky a výsledky výzkumu mohou být poskytnuty do praxe pro zefektivnění edukace u kojících žen a použity do ambulancí k rozšíření edukace, k poskytnutí dostatečných vhodných informací kojícím ženám.
|
|
Přehled faktorů ovlivňujících kojení turovitých
OLLÉOVÁ, Michaela
Tato práce shrnuje faktory ovlivňující behaviorální charakteristiky kojení u turovitých. Zaměřila jsem se na tyto hlavní charakteristiky kojení: Frekvenci kojení, délku kojení, celkovou dobu strávenou kojením, pokusy o kojení, ukončování a iniciace kojení a výskyt allo-kojení. Tyto výsledky jsem diskutovala se sociobiologickými teoriemi a to konflikt rodič-potomek a Trivers-Willardův model.
|
|
Cvičení žen po porodu
ŠVECOVÁ, Lucie
ABSTRAKT Tématem mé bakalářské práce je cvičení žen po porodu. Cvičení je mi všeobecně blízké, což byl důvod, proč jsem si zvolila právě takové téma své bakalářské práce. Cvičení v období šestinedělí hraje značnou roli. Organismus rychleji regeneruje a cvičení zabraňuje poporodním komplikacím, jako jsou bolesti zad, problémy s inkontinencí, sestup dělohy, uvolnění svalů pánevního dna nebo diastáze břišních svalů. Cílem cvičení je odstranit změny, které v těle ženy nastaly v průběhu těhotenství, při porodu a následně i v šestinedělí. Se cvičením se může začít již 12 ? 24 hodin po porodu. V bakalářské práci jsem stanovila dva cíle a související hypotézy. Prvním cílem bylo zmapovat znalosti žen o cvičení po porodu. Druhým cílem bylo zjistit z jakých zdrojů ženy čerpají informace o cvičení po porodu. Hypotéza 1: Ženy mají informace o významu cvičení po porodu. Hypotéza 2: Ženy získávají informace od porodních asistentek na oddělení šestinedělí. Výzkumným souborem byly ženy, jak po spontánním porodu, tak po porodu císařským řezem, od propuštění do domácí péče až do půl roku po porodu. Kvantitativní výzkum byl prováděn náhodně a dále v ordinaci dětského lékaře Mudr. Rudolfa Lázničky v obci Olešník pomocí anonymních dotazníků. Dotazník obsahoval 33 otázek. Bylo rozdáno 100 dotazníků, z nichž 80 bylo vráceno. Výzkumná část ukázala, že hypotéza 1 se potvrdila a hypotéza 2 byla vyvrácena. Bakalářská práce by mohla být použita jako edukační materiál o cvičení po porodu pro ženy, porodní asistentky a studenty oboru porodní asistentka.
|
|
Kojení a jeho nejčastější problémy
SOUKUPOVÁ, Simona
Bakalářská práce je rozdělena na dvě části. První část je část teoretická, kde jsou popsány všechny současné poznatky týkající se problematiky kojení, druhá část je část výzkumná. V teoretické části jsou popsány nejčastější problémy spojené s kojením a současně popsána správná technika kojení, která je důležitá pro prevenci vzniku těchto obtíží. Jsou zde popsány i ostatní aspekty související s kojením, jako např. polohy při kojení, životospráva kojící ženy a jiné. Prvním cílem práce bylo zjistit, zda mají ženy informace o kojení z prenatální péče. Druhým cílem, zmapovat, zda zdravotnický personál edukuje ženy o správných technikách kojení na oddělení šestinedělí. Třetím cílem bylo zjistit nejčastější problémy při kojení u žen na oddělení šestinedělí a posledním cílem bylo zjistit, zda kojící ženy znají způsoby řešení problémů při kojení. Jako první byla stanovena hypotéza, že ženy mají informace z prenatální péče. Druhá hypotéza, že zdravotnický personál edukuje matky o správných technikách kojení. Třetí hypotéza byla stanovena, že nejčastějším problémem při kojení jsou ragády bradavek. Poslední hypotéza byla, že ženy znají způsoby řešení problémů při kojení na oddělení šestinedělí. Všechny cíle byly splněny. Výzkum ukázal, že ženy jsou o kojení informované již v prenatální péči. Nejvíce informací čerpají z časopisů, knih a internetu. Některé navštívily kurz kojení a některé byly edukovány od zdravotnického personálu. Tím byla potvrzena první hypotéza, že ženy jsou edukovány o kojení již z prenatální péče. Druhým cílem bylo zmapovat, zda zdravotnický personál edukuje ženy na oddělení šestinedělí o správných technikách kojení. Z šetření vyplynulo, že ženy jsou edukovány o těchto technikách a personál edukuje ženy o krocích vedoucích k úspěšnému kojení. Těmito výsledky byla potvrzena druhá hypotéza, že zdravotnický personál edukuje ženy o správných technikách kojení na oddělení šestinedělí. Zjistit nejčastější problém u kojících žen, byl cíl třetí. Tam bylo jako největší problém shledáno bolestivé nalití prsou. Hypotéza třetí tedy nebyla potvrzena, neboť bylo stanoveno, že nejčastějším problémem byly ragády bradavek. Prověření znalostí žen o způsobech řešení problémů s kojením bylo cílem čtvrtým. Ukázalo se, že ženy mají dostatek znalostí, vedoucích k odstranění případného problému s kojením a tím byla potvrzena hypotéza čtvrtá, že kojící ženy znají způsoby řešení problémů při kojení na oddělení šestinedělí. K potvrzení těchto hypotéz a splnění cílů byl použit kvantitativní výzkum, formou anonymních dotazníků. Bylo rozdáno 127 dotazníků, zpět bylo vráceno 112. Výzkum probíhal ve Fakultní Thomayerově nemocnici v Praze, která je od roku 1993 nositelem titulu Baby Friendly Hospital. Výsledky výzkumného šetření by bylo možné použít jako zdroj informací pro včasnou edukaci u nejčastěji se vyskytovaných problémů při kojením se zaměřením na jejich prevenci a zároveň sloužit jako zdroj informací pro zlepšení ošetřovatelské péče. Problematice kojení by se mělo věnovat stále více pozornosti, neboť právě tyto problémy mohou ženě po porodu znepříjemnit její nejkrásnější životní období.
|