|
Interpretační tradice a analýza skladby ”Pan” od Vítězslava Nováka
Brizhaneva, Tatiana ; BILINSKÁ, Kvitoslava (vedoucí práce) ; MALÝ, František (oponent)
Cílem této diplomové práce je všestranná a zevrubná analýza programové Básně v tonéch Vítězslava Nováka „Pan“ opus 43. Tato práce současně představuje perlu českého klavírního repertoáru. Jen málo klavíristů zařazovalo toto dílo do svých programů pro jeho délku trvání a technickou obtížnost. Přesto by, díky svéráznosti, bohatosti harmonických a melodických zdrojů i kvalitě propracovanosti detailů, klavírní hudba Vítězslava Nováka zasloužila mnohem častějšího provedení v koncertních sálech. Autorka se opírala hlavně o české tištěné zdroje, například monografie a sborníky statí o Novákovi, jeho biografické poznámky a pokusila se tak nashromáždit do jednoho celku informace o vzniku myšlenek „Pana“, historii jeho tvorby a o úspěšných interpretech tohoto jedinečného cyklu. Jako cenný materiál pro srovnávací analýzu různých interpretací posloužily nahrávky Františka Maxiána, Františka Raucha, Martina Vojtíška, Margaret Fingerhut a nahrávka Orchestru slovenské filharmonie pod řízením Zdeňka Bíleka. Pro tuto práci autorka použila i vlastní pozorování, které získala během studia a interpretace „Pana“ a představila analýzu formy celého díla.
|
|
Interpretační poznámky k Chopinově sonát ě h moll
Czepa, Roman ; MALÝ, František (vedoucí práce) ; BILINSKÁ, Kvitoslava (oponent)
Práce si bere za cíl provést syntézu dosavadního vývoje interpretace sonáty h moll, op. 58, Fryderyka Chopina. Je podán stručný rozbor formálně harmonický s odkazy k dalšímu studiu v těchto otázkách a stěžejní statí je pak náhled interpretačních úskalí. Jedná se o volbu edice, otázky autorského stylu v kontrastu s interpretačními přístupy a naplnění požadavků díla předními světovými interprety.
|
|
Murray Perahia a jeho přínos klavírní in terpretaci.
Klánský, Lukáš ; KLÁNSKÝ, Ivan (vedoucí práce) ; BILINSKÁ, Kvitoslava (oponent)
Magisterská práce se zabývá světově uznávaným klavíristou Murrayem Perahiou a jeho přínosem pro klavíristy. Práce popisuje Perahiovu životní cestu, seznamuje čtenáře s jeho názory o hudbě, rozebírá jeho nahrávky a soustřeďuje se i na jeho editorskou činnost. Rozbor nahrávek je soustředěn na stěžejní díla období baroka a klasicismu. Rozbor editorské činnosti je pojat jako další cesta k poznání práce tak mimořádného pianisty.
|
|
Klavírní dílo S. Rachmaninova se zaměřením na cyklus Moments Musicaux.
Švehláková, Zdeňka ; BILINSKÁ, Kvitoslava (vedoucí práce) ; MALÝ, František (oponent)
Tato práce pojednává o skladateli Sergeji Vasiljeviči Rachmaninovi. Obsahuje stručný životopis a soupis jeho klavírního díla. Hlavní část práce je zaměřena na klavírní cyklus Moments musicaux, který se skládá ze šesti skladeb. Je zde uveden formální rozbor díla, doporučení ke hře cyklu a možnosti jeho nácviku.
Závěrečná část práce je věnována nahrávkám cyklu. Obsahuje seznam interpretů, kteří dílo nahráli a srovnání tří vybraných nahrávek: Alaina Lefévra, Victora Ryabchikova a Nikolaie Luganského. O každém z nich jsou též uvedeny základní informace.
|
|
Filmová hudba Dmitrije Šostakoviče
Vavrušová, Andrea ; KASÍK, Martin (vedoucí práce) ; BILINSKÁ, Kvitoslava (oponent)
Cílem této práce je poukázat na téma filmová hudba Dmitrije Šostakoviče, zaznamenat většinu jeho děl z tohoto oboru, která jsou rozebrána jen částečně, bez konkrétních ukázek.
Snažila jsem se zprostředkovat čtenáři přístup tohoto umělce ke komponováním daného směru hudební tvorby, která se nijak kvalitativně neodlišuje od jeho tvorby klasické.
Podařilo se mi také nastínit politickou situaci doby a podmínky, za kterých byla díla komponována, případně pozměňována.
Na závěr doporučuji výbornou interpretaci pro poslech filmové hudby Dmitrije Šostakoviče.
|
|
Profesionální onemocnění klavíristů se zaměřením na prevenci.
Hasmanová, Adéla ; MALÝ, František (vedoucí práce) ; BILINSKÁ, Kvitoslava (oponent)
Hra na klavír je jednostranná pohybová činnost, při které je velice zatěžována horní polovina našeho těla, především horní končetiny. Při přetěžování jednotlivých částí může dojít k onemocnění našeho hracího aparátu. Cílem této práce je zmapovat nejčastější onemocnění, která mohou pianisty potkat, zaměřit se na jejich příznaky a příčiny a především na prevenci potíží s pohybovým aparátem. Vedle toho tato práce poskytuje i informace z anatomie, které jsou nezbytné pro každého pianistu, kterého postihne jakékoliv profesionální onemocnění.
|
|
Martina Maixnerová - pedagog a koncertní umělkyně
Pelcová, Zuzana ; BILINSKÁ, Kvitoslava (vedoucí práce) ; KRAJNÝ, Boris (oponent)
Předmětem této práce je osobnost pianistky a vynikajícího pedagoga Martiny Maixnerové, která díky emigraci upadla v zapomnění. Seznámíme se s jejím životním příběhem , koncertním působením i pedagogickými úspěchy. Dotkneme se i osobnosti výzmaného houslisty Pavla Prantla, který se stal jejím životním partnerem a to jak v osobním, tak i v profesním životě.
|
|
Alexander N. Skrjabin: Sonata no. V.
Rossa, Jan ; BILINSKÁ, Kvitoslava (vedoucí práce) ; KRAJNÝ, Boris (oponent)
Cílem é bakalářské práce je především lépe pochopit a zařadit A. N. Skrjabinovu pátou sonátu do celkového jeho díla. Též více objasnit složitou strukturální a harmonickou stránku skladby a poukázat na možnosti interpretace páté sonáty. Jako prostředek k tomuto cíli jsem především využil odbornou literaturu (viz prameny), dále názory velkých hudebních osobností s kterými jsem toto téma konzultoval a v neposlední řadě též mé vlastní zkušenosti. Myslím, že mým přínosem může být nový dvojí pohled na věc (jak pohled interpreta, tak pohled skladatele), neboť i v mé osobě se kloubí podobně jako u A. Skrjabina osobnost interpreta a skladatele.
|
|
Moderní výuka hudební nauky
Švehláková, Zdeňka ; Bilinská, Kvitoslava (vedoucí práce) ; Kahánek, Ivo (oponent)
Tato práce se zabývá moderním způsobem výuky hudební nauky, jehož autorkou je Irena Kršková. Tato žena celý život pracovala jako učitelka hudby, přičemž největších úspěchů dosáhla při výuce hudební nauky a intonace. Její snahou bylo nejen naučit žáky co nejvíc, ale především je pro hudbu nadchnout. Práce začíná životopisem Ireny Krškové, největší prostor je však věnován její progresivní metodě výuky hudební nauky. Kršková napsala velice pokrokovou školu hudební nauky a vymyslela mnoho učebních pomůcek, které zjednodušují a zpestřují výuku. Navíc založila kurz pro učitele Potštátský houslový klíč, o kterém se zde také zmiňuji. Ten slouží k pochopení její metody.
|
|
Hudební výchova v Japonsku
Saitoh, Hatsumi ; Bilinská, Kvitoslava (vedoucí práce) ; Vlasáková, Alena (oponent)
Po roce 1868 Japonsko přijalo evropský moderní systém, i v oblasti vzdělání. Západní hudba je součástí školního systému a díky tomu se začala rozšířit. Japonský školní systém klade velký důraz na všeobecné vzdělání, zatímco odborné vzdělání je málo rozvinuto. V dnešním Japonsku je možné získat odborné vzdělání v rámci školního vzdělávání od věku 16 let. Nyní existuje mnoho hudebních škol a příliš mnoho studentů se také specializuje na západní hudbu. Avšak praktická výuka hry na nástroj není zaměřena na výchovu "profesionálních" hudebníků, a úroveň na hudebních školách v Japonsku je velmi rozdílná. Lze říci, že japonská hudební škola zcela ustrnula. V posledních letech je usilováno o školní reformy, nejenom reformy osnov a oborů ale i rozšíření hudebních žánrů. Jednotlivé hudební školy uplatňují různé postupy v rámci úsilí přilákat studenty.
|