|
Péče o dárce orgánů z pohledu sester
ŽÁŽOVÁ, Veronika
Hlavním cílem diplomové práce je mapovat management péče o dárce orgánů s prokázanou mozkovou smrtí (neboli bijícím srdcem) a o dárce po nevratné zástavě oběhu (neboli nebijícím srdcem), a rozdílu péče mezi nimi. Především to, jestli sestry při péči o dárce orgánů pracují prostřednictvím vypracovaného standardu. V teoretické části diplomové práce jsou popsány základní informace o transplantační medicíně, její historie, zahraniční i česká, legislativa dárcovství orgánů, transplantační centra, statistiky transplantací v České republice a spolupráce České republiky se zahraničními státy při transplantaci. Další kapitoly teoretické práce jsou věnovány dárcovství orgánů po nevratné smrti mozku a po zástavě oběhu. V těchto kapitolách je podrobněji popsáno stanovení diagnózy při mozkové smrti a zástavě oběhu, členění dárců a péče o tyto dárce po stanovení diagnózy. Součástí teoretické části diplomové práce jsou možné odběrové metody při transplantaci orgánů. Pro dosazení cílů bylo použito kvalitativní výzkumné šetření, které bylo rozděleno do dvou výzkumných částí, a to na sběr dat o dárcích s mozkovou smrtí a dárcích se zástavou oběhu. V první výzkumné části bylo osloveno 8 informantů z anesteziologicko-resuscitačních oddělení ve 4 různých zdravotnických institucích. Informanti museli mít bohatou zkušenost s péčí o dárce s mozkovou smrtí. V druhé výzkumné části byli dotazováni 4 informanti, kteří mají zkušenost s dárcem orgánů po nevratné zástavě oběhu. Pro sběr dat byly vytvořeny 2 anonymní polostrukturované rozhovory. K analýze dat byla použita metoda otevřeného kódování s technikou tužka papír. Z rozboru dat o dárcích se zástavou oběhu jsme získali přehled o procesu dárcovství. Zároveň jsme se ujistili, že dárcovství po nevratné zástavě oběhu je méně časté a náročné pro všechen zdravotnický personál. Po zpracování dat o dárcích s mozkovou smrtí jsme dosáhli uceleného přehledu péče o dárce v jednotlivých zdravotnických institucích. Pouze 2 ze zdravotnických zařízení zahrnuté do výzkumného šetření, pracují při péči o dárce orgánů podle vyhotoveného manuálu/standardu. Proto je výstupem práce doporučení vytvoření manuálu nebo ošetřovatelského standardu v jednotlivých institucích pro ucelení péče o dárce orgánů.
|
|
Role sestry v pooperační péči o pacienta po transplantaci ledviny
ŠEVČÍKOVÁ, Tereza
Diplomová práce stanovuje dva cíle: 1. Zjistit role sestry v pooperační péči o pacienta po transplantaci ledviny. 2. Zmapovat specifika ošetřovatelské péče o pacienta po transplantaci ledviny. Proto, aby cíle byly splněny, byly stanoveny čtyři výzkumné otázky: 1. Jaká je role sestry v pooperační péči u pacienta po transplantaci ledviny? 2. Jak se liší role sestry v pooperačním období u pacienta po transplantaci ledviny od pooperační péče o pacienta po jiné břišní operaci? 3. Jak se liší role sestry v pooperačním období u pacienta po transplantaci ledviny po jiné břišní operaci na standardním oddělení a na JIP? 4. Jaké jsou rozdíly v ošetřovatelské péči v pooperačním období u pacienta po transplantaci ledviny a pooperační péči o pacienta po jiné břišní operaci v prvních dnech po výkonu? Teoretická část práce je členěna do jednotlivých kapitol, které popisují historii a vývoj transplantací ledvin, indikace a kontraindikace transplantace ledvin, dárcovství orgánů a zařazení na čekací listinu, chirurgické techniky transplantace a pooperační komplikace, podávání imunosuprese a specifika pooperační péče a vliv transplantace na těhotenství. Dále se teoretická část práce zabývá historií a moderním pohledem na role sester, vztahy mezi sestrou a pacientem a na závěr rolí sester v chirurgických oborech. Praktická část diplomové práce je zpracována kvalitativní metodou formou polostrukturovaného rozhovoru. Rozhovor proběhl na základě předem připravených otázek s deseti všeobecnými sestrami pracujícími na lůžkovém oddělení a jednotce intenzivní péče Transplantační chirurgie v IKEM. Analýza rozhovorů proběhla formou "papír-tužka" a metodou otevřeného kódování. Všechny dotazované sestry odmítly nahrávku rozhovorů ve formě audiozáznamu, což bylo respektováno. Výsledky byly rozděleny do kategorií. Práce by měla poskytnout komplexní pohled na péči o pacienta v pooperačním období po transplantaci ledviny, popsat její náročnost a rozdíly mezi péči o pacienta po běžné břišní operaci a po transplantaci. Může sloužit jako výukový materiál.
|
|
Ošetřovatelská péče o dárce orgánů na oddělení ARO.
KLIVANOVÁ, Zuzana
Bakalářská práce se zabývá problematikou ošetřovatelské péče o dárce orgánů na oddělení ARO, především prací sestry v souvislosti s touto problematikou. Jsou situace, kdy transplantace je jediná možnost k záchraně života někoho druhého a nezbytně důležitá je proto celková péče o dárce, ať už se to týká hygieny, převazu invazivních vstupů, ale také vyšetření k diagnostice smrti mozku, které jsou nejen časově náročné, Sestra se musí smířit i s tím, že veškeré úsilí, které do toho vložila, se týká pacienta, který umře, ale může zachránit plno jiných životů. Celá problematika transplantace je velmi dlouhý proces celé řady výkonů, který se týká lékařů z mnoha oborů, ale i sester, které se na tom podílí nemalou mírou. Sestra má celkovou zodpovědnost za pacienta v poskytování ošetřovatelské péče, pracuje bez dohledu a odpovídá za péči. Práce sestry se neobejde bez kvalitních znalostí týkající se nejen této problematiky, ale také celé intenzivní péče. Sestra je plnohodnotný člen celého týmu, protože právě ona tráví u pacienta veškerý čas a všechny nežádoucí problémy musí vyhodnotit a hlásit lékaři.Teoretická část práce se zabývá problematikou odběru orgánů od pacientů s diagnostikovanou smrtí mozku. Věnuje se historii transplantací, právní úpravě odběrů orgánů, tkání a etice transplantace. Dále je popsaná diagnostika smrti mozku klinickými vyšetřovacími metodami a přístrojovými metodami. V poslední kapitoly se zmiňují o monitoraci dárce orgánů v intenzivní péči, o ošetřovatelské péči o dárce orgánů a ošetřovatelské péči o mrtvé tělo. Cílem výzkumného šetření bylo zjistit, jak probíhá znalost ošetřovatelské péče o dárce orgánů na oddělení ARO. Pro práci byly stanoveny dvě výzkumné otázky. První otázkou je jakým způsobem probíhá ošetřovatelská péče o dárce orgánů na oddělení ARO. Druhá výzkumná otázka se týká zjištění, jakých chyb se sestry dopouští při ošetřovatelské péči o dárce orgánů na oddělení ARO. Praktická část této práce obsahuje výsledky kvalitativního šetření, které bylo provedeno na oddělení ARO Nemocnice České Budějovice a.s. formou polostrukturovaného rozhovoru. K rozhovoru bylo předem přepraveno 16 otázek, které byly tvořeny za pomocí odborné literatury. K výzkumnému šetření bylo potřeba souhlasu hlavní sestry nemocnice. Poté bylo osloveno osm předem vybraných sester pracující na oddělení ARO. Výsledky rozhovoru byly zaznamenávány nepřímým přepisem a poté zpracovány technikou papír a tužka. Podrobnou analýzou dat vznikly kategorie Základní ošetřovatelská péče, Práce sestry při diagnostice smrti mozku, Práce sestry při souvislosti s dárcovstvím orgánů. Ke každé kategorii byly dále vytvořeny podkategorie, které jsou znázorněny v diagramech. V rozhovoru byly zmíněny i otázky, které nelze zařadit do kategorií, tak jsou znázorněny v tabulkách. Poslední otázka byla položena z etického hlediska, které je nezbytně důležité v této problematice. Závěry bakalářské práce ukazují, jak je poskytovaná ošetřovatelská péče o dárce orgánů na oddělení. Výzkumem bylo zjištěno, že hygienická péče, převazy invazivních vstupů, monitorace vitálních funkcí se nikterak neliší od péče o jiného akutního pacienta. Péče se v nemocnici řídí dle platných standardů a všechny tázané sestry tyto předpisy dodržují a snaží se poskytnout co nejkvalitnější péči. U poskytování ošetřovatelské péče o mrtvé tělo se největší mírou podílí sestra. Je to nedílná součást celého transplantačního programu. V případě specifik při diagnostice smrti mozku, sestry správně odpovídali, jaké metody se využívají. Sdělili, jaké odběry biologického materiálu jsou potřebné, že diagnostika smrti mozku se provádí pomocí klinických a přístrojových vyšetřovacích metod. Komunikace s koordinačním centrem transplantací a odběrů orgánů se řídí zákonem č. 285/2002 Sb. Je povinnost zdravotníků informovat transplantační centrum o příslušném dárci. Tento proces je v zastoupení ošetřujícího lékaře a sestra plní jeho příkazy.
|
|
Ošetřovatelská péče o kadaverózního pacienta a pohled sester na dárcovství orgánů
PÍŠOVÁ, Barbora
Tato bakalářská práce je zaměřena na problematiku ošetřovatelské péče o kadaverózního pacienta, na její specifika, na znalosti sester a jejich názory na transplantační program. Výsledkem mé práce je informační brožura, která poslouží všem sestrám ARO Nemocnice Písek a pomůže jim rychle a dobře se zorientovat v ošetřovatelské péči o dárce. Práce je rozdělena do dvou částí. V první teoretické části jsou uvedeny právní normy, podle kterých se v České republice transplantace řídí, povinnosti lékařů z dárcovské nemocnice a nepodkročitelná vyšetření nutná ke stanovení smrti mozku. V první části je také popsána činnost koordinačního střediska, které má samotný proces na starosti. Část se potom zabývá etikou transplantací orgánů. Velikou část tvoří popis ošetřovatelské péče o dárce s bijícím srdcem. Zahrnuje základní ošetřovatelskou a intenzivní péči, specifická vyšetření a dokumentaci, asistenci lékaři a monitoraci pacienta. Pro druhou výzkumnou část byly stanoveny dva cíle, které jsme se snažili objasnit pomocí rozhovorů s několika okruhy otázek. Dotazovány byly pouze sestry, které se již s péčí o dárce setkaly. Výzkumné otázky byly zodpovězeny za pomoci kvalitativního výzkumného šetření formou polostrukturovaného rozhovoru. Cílem bylo zmapovat ošetřovatelskou péči o dárce z pohledu sester a zmapovat pohled sester na dárcovství. Okruhy otázek se týkaly specifik ošetřovatelské péče, znalostí sester v této péči a jejich názoru na transplantační program. Výzkumem bylo zjištěno, že tato péče má svá specifika, sestry mají dostatek znalostí o problému a většinou kladný názor na transplantaci. Na základě výzkumu byla vytvořena stručná informační brožura určená nejen pro nově nastupující sestry. Celá práce pak může být přínosem pro studenty zdravotnických oborů.
|