|
Ošetřovatelská péče o klienta ante finem
JANSOVÁ, Markéta
Téma smrti a umírání je společností stále tabuizováno. Je to téma nepříjemné a nemoderní, protože naše doba si žádá lidi plné života a elánu. Je-li někdo nevyléčitelně nemocný, společnost se na něj velice často dívá jakoby skrz prsty. Mnozí lékaři, ač znají nepříznivou prognózu onemocnění, se snaží nemocného za každou cenu léčit až do poslední chvíle a smrt přijímají jako osobní prohru. Neutěšené podmínky umíraní v dnešní společnosti si uvědomovala anglická lékařka Cicely Saunders, která se snažila o zkvalitnění péče umírajícím a v roce 1967 založila v Londýně první moderní hospic {--} hospic sv. Kryštofa. Na filosofii prvního hospice navázal v roce 1995 první český hospic Anežky České. Cílem bakalářské práce bylo posoudit možnosti poskytování ošetřovatelské péče ošetřujícím zdravotnickým personálem v nemocnici a v hospici o klienta ante finem. Byly stanoveny hypotézy: H1: Ošetřující zdravotnický personál poskytuje ošetřovatelskou péči klientovi ante finem dle standardu obou typů zařízení. H2: Přístup péče o klienta ante finem je podmíněn emoční vyrovnaností ošetřujícího zdravotnického personálu. H3: Ošetřující zdravotnický personál v nemocničním zařízení si neuvědomuje, že umění doprovázet je součástí ošetřovatelského procesu. Výzkumný soubor tvořil ošetřovatelský zdravotnický personál z interního oddělení a z oddělení následné péče z nemocnice v Českých Budějovicích, v Jihlavě a v Třebíči; a v hospici v Prachaticích, v Červeném Kostelci a v Brně. Ke sběru dat byla použita metoda dotazování, technikou dotazníku. Celkem bylo rozdáno 170 dotazníků, konečný počet dotazníků pro zpracování dat tvořil 136 dotazníků. Z vyhodnocených výsledků vyplynulo, že možnosti poskytování péče klientovi v terminálním stádiu v nemocniční péči jsou převážně ovlivněny nedostatkem času, dále si ošetřovatelský zdravotnický personál zcela neuvědomuje možnosti paliativní péče, kdežto v hospici jsou podmínky pro paliativní péči vytvořeny na kvalitní úrovni. Výsledky práce budou poskytnuty jedné z uvedených nemocnic a dvěma hospicům a mohou posloužit k zamyšlení nad možným rozšířením poskytování paliativní péče v daných zařízeních.
|
|
Ošetřovatelská péče o zemřelého - teorie a praxe
HOUFKOVÁ, Petra
Název mé bakalářské práce je Ošetřovatelská péče o zemřelého. Toto téma jsem si vybrala, abych se přesvědčila, že zdravotní sestry k mrtvému tělu přistupují s úctou a řádnou pietou. Práce je rozdělena na dvě části, část teoretickou a praktickou. V teoretické části popisuji smrt z historického hlediska, ošetřovatelskou péči o mrtvé tělo a je zde i zmínka o jednotlivých fázích umírání. V neposlední řadě nejsou opomenuti ani samotní pozůstalí, pro které je ztráta blízkého člověka nejtěžší životní situací. Cílem mé práce je zjistit, jak sestry přistupují k péči o zemřelého a jaké pocity mívají při manipulaci s mrtvým tělem. Na základě těchto cílů jsem si položila následující hypotézy. Hypotéza 1: Sestry při péči o zemřelého dodržují etický přístup. Hypotéza 2: Manipulaci s mrtvým tělem sestry nevnímají jako pozitivní součást ošetřovatelské péče. Vždyť moderní ošetřovatelství nás vede k hlubšímu zamyšlení a možnosti zkvalitňování etického přístupu a vyjadřování důstojnosti k zemřelému.
|
|
Člověk v situaci smrti blízké osoby, pedagogický přístup a prevence
HLINÁKOVÁ, Ludmila
Práce se zabývá tématem smrti blízké osoby, dále pomocí a prevencí, dostávající se dětem, které se s touto ztrátou setkaly. Teoretická část popisuje některé postoje ke smrti, různá hlediska na smrt, ztrátu blízkého člověka, proces vyrovnávání se s touto ztrátou, dále některé druhy pomoci a pedagogický přístup k dětem, které se již se smrtí setkaly. Praktická část obsahuje kvalitativní výzkum ve formě rozhovorů s lidmi, kteří se v dětství se smrtí blízké osoby setkaly. Na základě vyhodnocení tohoto výzkumu dále obsahuje návrh přístupu, jak lze těmto dětem pomoci tuto složitou životní situaci prožít a překonat. Součástí návrhu je i prevence, jak přiblížit riziko ztráty dětem, které se zatím se smrtí nesetkaly. Tento pedagogický list je vypracován zvlášť pro děti mladšího školního věku, pro děti středního školního věku a pro dospívající děti.
|
|
Předpoklady komercializace úmrtí jedinců jako atraktivity cestovního ruchu
TŮMOVÁ, Blanka
Tato bakalářská práce se zabývá zpracováním problematiky Dark Tourism představující neobvyklý a zatím nepříliš známý typ cestovního ruchu v České republice. Pojem Dark Tourism (známý také jako Thanatourism) se týká návštěvy míst, které nabízejí prezentaci smrti nebo utrpení a je spojován s navštěvováním míst, kde se přihodila tragédie nebo historicky pozoruhodná smrt a která pokračuje, aby ovlivnila naše životy. Tato práce zkoumá předpoklady komercializace úmrtí jedinců jako atraktivity cestovního ruchu. Prostřednictvím sekundárních zdrojů byl zjištěn dostatečný potenciál úmrtí jedinců pro rozvoj aktivit Dark Tourism. Skrze primární marketingový výzkum bylo provedeno osobní dotazování s 994 respondenty. Výsledky marketingového výzkumu ukazují postoje obyvatel ČR k aktivitám úmrtí jedinců. Obyvatelé vyjádřili své pocity při pohledu na snímky těchto aktivit a míst, vyjádřili se k účasti na těchto aktivitách a zájmu o návštěvu míst úmrtí jedinců. Většina českých obyvatel nenavštěvuje místa úmrtí jedinců, ale projevila ochotu k účasti na těchto aktivitách.
|
|
Utrpení, umírání a smrt v přednemocniční péči
MAJSTR, Jiří
Tato práce je tematicky zaměřena na utrpení, umírání a smrt pacienta (pacientů) v přednemocniční neodkladné péči. Zabývá se výše uvedenými jevy z pohledu profese zdravotnického záchranáře. Poukazuje na dopad těchto událostí na zdravotnické záchranáře, jejich vnímání pacientů při náhlém zhoršení chronického onemocnění, akutním zhoršením zdravotního stavu, bezprostředním ohrožení života či smrti. Cílem práce je zmapovat a interpretovat postoj oslovených zdravotnických záchranářů k daným skutečnostem, s nimiž se v praxi běžně setkávají a posouzení zpětného promítnutí výše uvedených prožitků do etického přístupu k pacientům. Tato práce je založena na kvalitativním výzkumu. Využívá metody polřízeného rozhovoru s vybranými deseti zdravotnickými záchranáři, kteří mají rozdílnou dobu odborné praxe. Rozhovory jsou přepsány v kapitole Výsledky výzkumu. V práci jsou porovnány odpovědi na jednotlivé otázky a výsledkem výzkumu jsou hypotézy, které mohou být v budoucnu vyhodnoceny pomocí kvantitativního výzkumu.
|
|
Mezigenerační názory na euthanázii
EXNEROVÁ, Jitka
Zvolila jsem si pro svou bakalářskou práci téma euthanázie. Téma považuji za hodně problematické a je často probíráno v médiích. Na druhé straně stojí paliativní medicína, o které se velmi málo mluví. Chtěla jsem ve své práci vyzdvihnout možnosti paliativní péče, které jsou v naší společnosti opomíjené, a zdůraznit možná rizika euthanázie. Dále jsem chtěla zjistit, co ovlivňuje názory na euthanázii v jednotlivých věkových skupinách. Zajímal mě náhled lidí na euthanázii a na paliativní péči. Práce se skládá z teoretické a praktické části. V teoretické části se zabývám euthanázií, paliativní péčí, bolestí, utrpením, umíráním a smrtí. V praktické části práce jsou uvedeny zkrácené rozhovory spojené s touto tématikou. K získání potřebných informací jsem zvolila kvalitativní výzkum a metodu narativního a polořízeného rozhovoru. Veškeré rozhovory byly nahrávány na diktafon se souhlasem každého osloveného člověka a poté přepisovány do písemné podoby. Byly zkracovány a zachovány v hovorové podobě jazyka kvůli jejich autentičnosti. Někteří lidé ode mě vyžadovali kladení otázek. Zjistila jsem, že paliativní péče je pro lidi většinou velkou neznámou a slovo hospic v nich vzbuzuje spíše strach, mívají zkreslené představy. Zato slovo euthanázie jim není cizí, skoro všichni se s ním setkali a mají povědomost, o čem je. Měla jsem stanoveny čtyři věkové kategorie. Z každé kategorie jsem oslovila minimálně jednu ženu a jednoho muže, abych slyšela názor obou pohlaví. Respondenty jsem vybírala náhodně. Při výzkumu jsem zjistila, že mezigenerační názory na euthanázii se stírají. Domnívám se, že cíle práce byly naplněny. Vzhledem ke zjištěným informacím by bylo velmi přínosné, kdyby média a patřičné organizace více informovaly naší společnost o možnostech paliativní péče.
|
|
Péče o umírající v hospicích
PTÁČEK, Jan
Práce se zabývá problematikou nemoci a umírání, péče o umírající v různých hospicových zařízeních. Popisuje charakteristické znaky paliativní medicíny, její praktické využití na půdě hospiců a zároveň její nedostatek v současném českém zdravotnictví. V práci není opomenuta ani legislativní stránka celé věci.
|
| |
|
Umělý potrat a eutanázie jako součást tématu umírání a smrt v předmětu etika na středních školách
SEKYRKOVÁ, Michaela
Práce se zabývá problematikou umělého potratu a eutanázie jako základní etické otázky tématu umírání a smrti. Teoretická část charakterizuje změny v akceptaci smrti v průběhu dějin, dále líčí představy pěti světových náboženství o posmrtném životě; popisuje, jak smrt vnímáme a prožíváme v jednotlivých vývojových etapách a obsáhle analyzuje etická témata interrupce a eutanázie. Celá tato část má sloužit jako výchozí materiál k tvorbě ukázek plánování vyučovacích hodin v předmětu "etika" na středních školách podle programu RWCT (Reading and Writing for Critical Thinking). Cílem je zde upozornit na aktuálnost a důležitost tématu, kde se žák prostřednictvím vyučování nejen seznámí s danou problematikou, ale dokáže ji i uchopit, kriticky o ni uvažovat, zhodnotit ji a vyvodit závěry pro své jednání.
|
|
Specifika ošetřovatelské péče o onkologicky nemocné v terminálním stádiu
PFEFFEROVÁ, Eva
Terminální stádium je postupné a nevratné selhávání životně důležitých funkcí a orgánů s následkem smrti individua. Tento stav bývá časově ohraničen dobou několika hodin a dnů. I v tomto stádiu musí být věnována soustavná pozornost vyhledávání a uspokojování biologických, psychických, sociálních a spirituálních potřeb umírajícího pacienta. V současné době v ČR poskytují péči o pacienty s onkologickým onemocněním v terminálním stádiu především oddělení následné péče, onkologická oddělení a hospice.
|