| |
|
Zavádění supervize v nestátních neziskových organizacích v rámci zákona o sociálních službách
BROŽOVÁ, Pavla
Diplomová práce se v teoretické části zaměřuje na vydefinování pojmů nestátní nezisková organizace a supervize. Velká míra pozornosti je pak v práci věnována zavádění supervize do organizací a také překážkám, které v tomto procesu hrají důležitou roli. Cílem výzkumné části práce bylo zmapovat současný stav zavádění supervize v nestátních neziskových organizacích poskytujících sociální služby v Jihočeském kraji. Prvním dílčím cílem bylo zmapovat důvody zavedení supervize v těchto organizacích. Druhým dílčím cílem bylo zjistit překážky bránící organizacím v zavedení supervize na jejich pracovišti. Pro realizaci výzkumné části práce byl zvolen kvalitativní typ výzkumu, metoda dotazování, technika polořízených rozhovorů. Výzkumný soubor tvořili ředitelé, ředitelky, popř. vedoucí pracovníci nestátních neziskových organizací poskytujících sociální služby a jejich zaměstnanci. Z výsledků je zřejmé, že účinnost zákona o sociálních službách, tzn. i Standardů kvality sociálních služeb, není jediným důvodem pro zavádění supervize. Podle odpovědí respondentů je těchto důvodů mnohem víc. Chápání důvodů zavedení supervize je ovšem rozdílné u vedení organizací a u jejich zaměstnanců. Výzkum také ukázal, že nedostatek finančních prostředků je hlavní překážkou zavádění supervize do nestátních neziskových organizací, které poskytují sociální služby. Autorka v diskusi navrhuje možná řešení tohoto problému. Tato práce může být podkladem pro zavedení supervize do organizací, kde dosud není využívána. Práce může přispět k usnadnění zavádění supervize do organizací, které poskytují sociální služby díky tomu, že došlo k detekci a popsání jednotlivých překážek. Dále by tato práce mohla být přínosem pro studenty a pracovníky pomáhajících profesí.
|
|
Změna v rámci prevence syndromu vyhoření v souvislosti se změnou legislativy.
MEDLÍNOVÁ, Eva
Práce se zabývá vzděláváním pracovníků v sociálních službách, kteří musí splňovat podle výše uvedeného zákona předepsané vzdělání nebo si vzdělání doplnit tzv. kvalifikačním kurzem pro pracovníky v sociálních službách. Pomáhající profese se vyznačuje především tím, že při ní dochází ke kontaktu s lidmi více, než v jiných povoláních. Výkon této profese bývá spojován s velkým pracovním nasazením a odpovědností. Proto jsou pracovníci v sociálních službách více vystaveni riziku vzniku syndromu vyhoření. Tento syndrom je nejčastěji prožíván jako pocit duševního, fyzického a emocionálního vyčerpání a nejenom, že vede ke zhoršování kvality poskytovaných služeb, ale má velmi nepříznivé dopady na samotného pracovníka postiženého syndromem vyhoření. Výsledkem práce bylo zjištění, že nedošlo ke zlepšení bodového skóre Inventáře projevů syndromu vyhoření a ve velké míře nedošlo ani k ovlivnění postoje pracovníků v sociálních službách k syndromu vyhoření po absolvování kvalifikačního kurzu. Taktéž nemají pracovníci subjektivní pocit, že by měl kvalifikační kurz souvislost s kvalitou jimi poskytované služby.
|
|
Podpora profesního rozvoje sociálního pracovníka v azylovém domě
JEHLÍKOVÁ, Hana
Podstatou této práce je charakteristika profesního rozvoje sociálního pracovníka jak v obecné rovině, tak i se zaměřením na azylové domy. V teoretické části je popisována charakteristika profesní role sociálního pracovníka - jeho osobnostní a profesní předpoklady. Dále se tato část zabývá profesním rozvojem na individuální úrovni a na úrovni organizace, vzděláváním v praxi sociální práce, možnostmi supervize a zejména možnostmi profesního rozvoje pracovníků azylových domů. Praktickou část představuje výzkumná sonda prováděná formou dotazníku v azylových domech tří krajů České republiky. Jejím účelem bylo zjištění současných možností profesního rozvoje pracovníků azylových domů.
|
|
Syndrom vyhoření u generace 50 plus
SHÝBALOVÁ, Ivana
Bakalářská práce pojednává o stále více diskutovaném jevu, kterým je syndrom vyhoření. Jedná se o stav, provázený souborem typických, avšak polymorfních příznaků, které bývají výsledkem interakce pracovního prostředí, podmínek na pracovišti, nároků kladených na pracovníka, mezilidských vztahů a v neposlední řadě subjektivní povaze pracujícího. Vyhoření se pak projevuje nejen v kvalitě práce vyhořelého, ale především i v jeho osobním životě. Nejrizikovějšími jsou pomáhající profese, kde je člověk vystaven daleko většímu tlaku, míře zodpovědnosti a stresovým situacím. Šetření bylo zaměřeno na zdravotnické pracovníky v Nemocnici České Budějovice, a.s. v porovnání s pracovníky Lázní Aurora a Bertiných lázní v Třeboni. Pro výzkum byl použit již ověřený dotazník podle Tošnerových, jehož součástí je i Inventář projevů syndromu vyhoření. Dle předpokladu je náchylnost ke stresu znatelně vyšší u pracovníků nemocnice než lázní, mnozí z dotázaných zaměstnanců již na sobě příznaky naprostého vyčerpání pocítili, což se odráží i na vztazích mimopracovních. Jako možná prevence se osvědčila změna přístupu, především v aktivním využití volného času a v neposlední řadě i pomoc odborníka. Ohrožení syndromem vyhoření představuje aktuální problém zdravotnických pracovníků, proto by se měla zavést taková opatření na pracovišti, která riziko vzniku pomohou snížit. Rovněž i samotní pracovníci by měli dbát o své zdraví a dodržovat základní preventivní opatření proti vzniku syndromu vyhoření. Tato práce by měla informovat pracovníky ohrožených profesí o nebezpečí vzniku ohrožení syndromem vyhoření. Současně by měla přispět k uvědomění si, že v ohrožení vzniku syndromu vyhoření může být každý z nás v důsledku působení nepříznivých rodinných a dalších sociálních faktorů. Proto je třeba klást velký důraz na dodržování preventivních opatření, včetně dodržování zdravého životního stylu.
|
|
Supervize ve zdravotně sociálních zařízeních
ŠAŠKOVÁ, Šárka
Pojem supervize znamená nadhled, supervizor vidí problém supervidovaného svrchu, může tedy spatřit i okolnosti, které pracovníkovi zůstávají skryty. Supervizor poskytuje podporu a pomoc pracovníkům v pomáhajících profesích. Supervize může svojí podstatou pomoci předcházet syndromu vyhoření. V teoretické části mé bakalářské práce jsem se snažila osvětlit pojem supervize, k jakým cílům může směřovat, jaké funkce může mít a jaké druhy supervizí existují. Neméně důležitá je osoba supervizora, měl by splňovat určitá kritéria, aby mohl supervizi vykonávat. Cílem mé bakalářské práce bylo zmapovat, jak probíhá supervize ve zdravotně sociálních zařízeních a jak tato supervizní setkání vnímají pracovníci. Konkrétně jsem se zaměřila na dva domovy pro seniory a na pracovníky přímé obslužné péče. Stanovila jsem 3 výzkumné otázky: 1. Zjistit, zda supervizor seznámil pracovníky s tím, jak bude probíhat supervize. 2. Zjistit subjektivní přínos supervize pro pracovníky přímé péče. 3. Zjistit, jestli se pracovníci setkali s termínem syndrom vyhoření a zda může supervize, dle pracovníků přímé obslužné péče, pomoci v předcházení vzniku tohoto syndromu. K získání potřebných informací jsem použila kvalitativní výzkum a jako výzkumnou metodu jsem zvolila techniku polostandardizovaného rozhovoru.Výzkumu se zúčastnilo celkem 10 pracovníků ze dvou domovů pro seniory. Pomocí rozhovoru jsem zjišťovala základní údaje o pracovnících, jejich informovanost o supervizi, jak v zařízení supervize probíhá, jaký mají vztah k supervizorovi, jak jsou spokojeni se supervizním setkáním a jaký si myslí, že je vztah mezi pracovní zátěží, syndromem vyhoření a supervizí. Z kvalitativního výzkumu vyplynuly následující hypotézy: H1:Úspěšnost supervize závisí na kvalitě komunikace v organizaci. H2: Supervize je prevencí vzniku syndromu vyhoření. Cíl práce se podařilo naplnit. Práce může být použita jako podklad k dalšímu výzkumu, zaměřeného např. na kvalitu komunikace pracovníků ve zdravotně sociálních zařízeních a jak tato komunikace může ovlivnit průběh supervize.
|
|
Regulace kapitálového trhu v ČR a EU
KREJČÍ, Lucie
Bakalářská práce "Regulace kapitálového trhu v ČR a EU" se zabývá regulací a dohledem na kapitálovém trhu. První část je věnována vysvětlení pojmů regulace a dohled, dále důvodům, které vedou k regulaci kapitálového trhu a také klasifikaci systémů regulace a dohledu.Hlavním cílem práce je zaměření se na systém regulace a dohledu v České republice a zvláště na bankovní regulaci a dohled. Dále je analyzována situace v zemích EU se zaměřením na systém regulace a dohledu ve Velké Británii a Německa.
|
|
Psychohygiena sociálních pracovníků
VORÁČKOVÁ, Pavla
Práce sociálního pracovníka patří mezi náročné pomáhající profese. Psychohygiena je soubor pravidel, která slouží k udržení, prohloubení nebo znovuzískání duševní rovnováhy a zdraví. Hlavním cílem této diplomové práce je zmapovat psychohygienické prostředky užívané sociálními pracovníky, kteří pracují v regionu města Strakonice. Vzhledem k cílům práce jsem zvolila kvalitativní metody sběru dat i jejich interpretace. Z výsledků mé práce vznikly následující hypotézy: Náročnost profese sociálních pracovníků spočívá především v práci s lidmi. Nejčastějším zdrojem stresu je pro sociální pracovníky časová tíseň. Psychohygiena je individuální záležitost. Sociální pracovníci využívají psychohygienické prostředky. Supervize je poskytována jen v některých organizacích. Sociální pracovníci jsou převážně spokojeni se svým životem.
|
|
Role supervizora v rámci krizového řízení
KŘENKOVÁ, Eva
Teoretickou část práce věnuji krizovému řízení a integrovanému záchrannému systému, jejich organizaci, jednotlivým složkám a systému jejich řízení. Dále se zde zabývám kapitolou supervize. A to její funkcí, průběhem, rolí a pozicí supervizora a supervidovaného. V první části práce zmiňuji také mediaci a debriefing, jako možné alternativy supervize. V praktické části práce jsem si za cíl výzkumu stanovila charakterizovat možnosti zapojení supervizora či supervize do systému krizového řízení. Tato část diplomové práce byla zpracována jak kvantitativní, tak i kvalitativní metodou. Cílovou skupinu tvořili pracovníci IZS Jihočeského kraje. Pro sběr dat jsem zvolila písemný anonymní dotazník. Celkový soubor výzkumu tvořilo 82 respondentů. Kvalitativní metodou bylo zpracování dat pomocí SWOT analýzy. Zkoumala jsem dvě hypotézy. První hypotéza zněla: Pracovníci Integrovaného záchranného systému mají nízké povědomí o supervizi, jejích výhodách a rizicích její absence. Ve druhé hypotéze jsem předpokládala, že podle pracovníků IZS není supervize na pracovišti důležitá.
|
|
Dohled jako alternativní forma trestu
RYCHLÍKOVÁ, Tereza
Práce se zabývá představením a popsání institutu probačního dohledu jako jednu z možností alternativního trestu. V první části je uveden stručný vývoj dohledu ve světě a České republice. Pro srovnání je zde uveden popis realizace dohledu v několika dalších zemích Evropy. Další část se věnuje popisu činnosti Probační a mediační služby ČR, která se především podílí na realizaci dohledu, a její spolupráci s dalšími orgány. Hlavní část práce se věnuje důkladnějšímu popisu jednotlivých institutů, u kterých je dohled ukládán. Je zde popsána průběh dohledu a činnost probačního úředníka s klientem. Tuto část doplňují grafy se statistickými údaji, které monitorují počet případů, ve kterých byl jednotlivý institut uložen v posledních letech. Dále jsou tu uvedeny příkladové kasuistiky, které byly sepsány z případů Probační a mediační služby a kde můžeme vidět, jak prakticky probíhá dohled a činnost probačního pracovníka s klientem. V poslední části se práce věnuje popisu rozdílů realizace dohledu a přístupu probačního pracovníka u mladistvých pachatelů. Opět jsou tu uvedeny statistické údaje a kasuistika.
|