|
Vliv stavu a funkce imunitního systému na pohlavní výběr u ptáků
Vinkler, Michal ; Albrecht, Tomáš (vedoucí práce) ; Kleven, Oddmund (oponent) ; Grim, Tomáš (oponent)
Evoluce je jedním z nejzajímavějších dějů v živém světě. V principu sestává ze dvou hlavních procesů: přírodního a pohlavního výběru. Obě tyto kategorie jevů mohou přispívat k evolučním adaptacím v oblasti zdraví a nemoci. Ačkoliv je role pohlavního výběru v evoluci imunity méně zřejmá, přesto patří otázky týkající se vlivu imunity na proces pohlavního výběru a role pohlavního výběru v evoluci zvyšování rezistence proti parazitům mezi zásadní témata současného výzkumu v biologických vědách. Jejich zodpovězení vyžaduje multidisciplinární přístup kombinující nejrůznější poznatky do jednotného paradigmatu. S mými spolupracovníky jsme se pokusili zaplnit některé významné mezery v současném poznání v této oblasti. Navržením tzv. ‚Carotenoid maintenance handicap hypothesis' jsme se snažili přispět k pochopení mechanismu udržujícího čestnost v signalizaci zdravotního stavu jedince prostřednictvím karotenoidních ornamentů. U hýla rudého (Carpodacus erythrinus) jsme potvrdili vliv karotenoidního ornamentálního zbarvení na pohlavní výběr a prozkoumali některé dílčí aspekty vztahu mezi imunogenetikou, aktivitou imunitního systému, zdravotním stavem, tvorbou ornamentace a výběrem partnera. Na příkladu zebřičky pestré (Taeniopygia guttata) jsme ukázali, že současná interpretace výsledků některých testů používaných v...
|
| |
| |
|
Charakterizace dvou zástupců multigenní rodiny jednodoménových Kunitz-inhibitorů z klíštěte \kur{Ixodes ricinus}
SINGEROVÁ, Barbora
Dva nové geny, kódující 94AA dlouhé proteiny Monolaris 1 a Monolaris 2, byly izolovány z klíštěte Ixodes ricinus. Monolaris 1 je 8,1kDa velký protein, Monolaris 2 8,3kDa. Funkce proteinu Monolaris 1 byla testována s použitím RNA interference. Po injikaci dsRNA se daly samičky klíštěte Ixodes ricinus sát na morčata. Pro zhodnocení efektu utlumení genu byla změřena tělesná hmotnost, hmotnost vaječné snůšky a úmrtnost samic. V bakteriálním expresním systému byl připraven rekombinantní protein Monolaris 1 a po imunizaci králíka byly získány protilátky proti tomuto proteinu. Protilátky reagovaly s přibližně 190kDa velkým proteinem ve slinných žlázách, ováriích a střevě klíštěte, zatímco Monolaris 1 nebyl v slinách, slinných žlázách a dalších tkáních detekován.
|
|
Etické problémy v odběru orgánů k transplantacím
ESCOBAR CASTILLO, Javier Jesus
Bakalářská práce se zabývá transplantací orgánů se zaměřením na etické problémy, které jsou s tím spojené. Teoretická část obsahuje jednak úvod do problematiky rychle se vyvíjejícího medicínského oboru a dále se odkazuje na legislativní řešení transplantací v České republice. Z nastíněného transplantačního procesu jako lékařské disciplíny a jeho právního rámce postupně vyplývají společenské otázky v oblasti morálky, práva, mezilidských vztahů a další. Ty jsou v závěru teoretické části zformulovány jako hlavní etické problémy: otázka smrti, souhlas či nesouhlas s posmrtným dárcovstvím, obchodování orgánů a selekce čekatelů v registru. Pro srovnání jsou tu uvedeny i přístupy jiných států a doporučení Evropské unie. Je zdůrazněno, že orientace v těchto citlivých etických otázkách vyžaduje informovanost veřejnosti, která by vyústila do společenského konsenzu. Cílem práce bylo zjistit dispozice studentů Zdravotně sociální fakulty darovat orgány, respektive ochotu je v případě onemocnění přijímat ze strany dárců. Jako pracovní hypotézy byly použity předpoklady, že studenti mají na jedné straně k vlastnímu dárcovství negativní postoj, ale na druhé straně kladný postoj jako případní příjemci. Další hypotézou byla neznalost problematiky transplantací u studentů, která neumožňuje předávání informací vůči široké veřejnosti. Výzkum byl proveden formou dotazníků. Pro účely větší vypovídací hodnoty byly závěry výzkumu u studentů porovnány s posledním celostátním výzkumem společnosti Factum Invenio, která se dotazováním tohoto typu profesně zabývá. Hypotézy se výzkumem nepotvrdily. Naopak byl prokázán vysoký altruismus a poměrně dobrá znalost problematiky transplantací u významné části respondentů. Tyto skutečnosti ještě více vynikají ve srovnání s celostátním výzkumem. Výzkum prokázal, že studenti nemají etické problémy s dárcovstvím samým, ale ani s eticky kontroverzní a legislativně danou strategií získávání orgánů, která podstatně více zachraňuje lidské životy. Ukazuje se, že mají vyšší morální standardy sociální spravedlnosti než ve společnosti jako celku. Pokud by v souladu se svým postojem šířili informovanost ve svém okolí, přispějí možná k vyšší naději na smysluplný život s transplantovaným orgánem některého nemocného na čekací listině.
|