| |
|
Situace osob zdravotně postižených na trhu práce v oblasti Hlavního města Prahy v letech 2014 a 2015
Majorová, Michaela ; Vostrovská, Zdenka (vedoucí práce) ; Barák, Vladimír (oponent)
Tématem této bakalářské práce jsou osoby se zdravotním postižením. Hlavním cílem práce je na základě odborné literatury a zjištěných dat vyložit situaci těchto osob na trhu práce v Praze v letech 2014 a 2015. V rámci teoretické části jsou vysvětleny pojmy trh práce, nezaměstnanost, aktivní politika zaměstnanosti. Práce se dále zabývá skupinou osob zdravotně postižených, jejich charakteristikou, kategorizací a jejich zaměstnáváním. Pozornost je též věnována legislativě týkající se tématu, rehabilitačním programům a zaměstnavatelům, jejichž podíl pracovníků tvoří z poloviny osoby zdravotně postižené. Praktická část je založena na analýze zjištěných statistických dat získaných z portálu Ministerstva práce a sociálních věcí a také z portálu Českého statistického úřadu. Součástí je také vlastní anonymní dotazníkové šetření vybraných firem, které má za cíl ukázat, jak si stojí pražští zaměstnavatelé v této oblasti. Tímto šetřením bylo zjištěno, že situace uplatnění zdravotně postižených na pražském trhu práce je velmi pozitivní. Zaměstnavatelé nabízejí velkému množství zdravotně postižených osob pracovní uplatnění a to i v případě, že k tomu nemají zákonnou povinnost.
|
|
Riziková skupina osob se zdravotním postižením na trhu práce v Praze v období 2005 - 2015
Hošková, Laura ; Maule, Petr (vedoucí práce) ; Lukášová, Tereza (oponent)
Bakalářská práce ve své teoretické části komplexně mapuje postavení a zastoupení osob se zdravotním postižením na současném trhu práce v České republice. Všeobecným způsobem se zaměřuje na politiku zaměstnanosti, zejména její legislativní ukotvení v právním rámci České republiky i vybraných zemích EU. Popisuje, jaké jsou zákonné povinnosti zaměstnavatelů osob se zdravotním postižením, a jakým způsobem je možno realizovat plnění povinného podílu zaměstnávání OZP. Na základě dvou kvalitativních průzkumů práce předkládá zjištění, že OZP jsou pro vstup na trh práce vybaveni odbornými kompetencemi, které jsou v případě potřeb, ochotni si doplňovat prostřednictvím rekvalifikačních kurzů. Zaměstnavatelé vnímají zaměstnávání OZP převážně jako finanční profit, který jim je poskytován státem a legislativní podmínky jsou pro ně dostatečným stimulem. Slabina osob se zdravotním postižením, jež byla dotazníkovým šetřením zjištěna, je nedostatek částečných pracovních úvazků, přičemž OZP vyhledávají právě tento typ pracovních úvazků. Z tohoto důvodu je v práci popsáno řešení, kterým by mohlo být vytvoření sdílených pozic.
|
|
Partnerství a sexualita lidí s mentálním postižením v souvislosti s praxí doprovázejících osob
Švejdová, Olga ; Ortová, Marie (vedoucí práce) ; Klípová, Eva (oponent)
Práce pojednává o problémech partnerství a sexuality osob s mentálním postižením v ČR a o problémech, které z toho vyplývají pro osoby doprovázející. V teoretické části popisuje stav výzkumu v této oblasti, fyziologické a duševní potřeby osob s mentálním postižením. Snaží se postihnout i duchovní důvody touhy po sblížení. V praktické části se věnuje čtyřem konkrétním případům partnerství a možnostem, které volily lidé, kteří je doprovázeli v Domově pro osoby zdravotně postižené. Závěrem uvádí, v jakých hranicích se musí pohybovat člověk doprovázející osoby s mentálním postižením, aby zachoval co největší jejich svobodu a přitom dokázal naučit žít tyto osoby v partnerství. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
| |
|
Aplikace výtvarných aktivit se zaměřením na rozvoj osobnosti u osob ve výkonu trestu odnětí svobody
JANSKÁ, Dagmar
Tato diplomová práce se zabývá aplikací výtvarných činností se zaměřením na rozvoj osobnosti u osob ve výkonu trestu. Práce je rozdělena na teoretické a praktické kapitoly. První část vymezuje některé klíčové pojmy penitenciárného prostředí včetně programu zacházení a pedagogických disciplín, které se uplatňují v tomto specifickém prostředí. Praktické kapitoly se věnují realizaci vlastního dlouhodobějšího didaktického projektu s názvem ?Kordelie?, který je zaměřen na pozitivní myšlení, hodnotový systém a rozvoj kompetencí u cílové skupiny trvale pracovně nezařaditelných odsouzených žen ve Vazební věznici České Budějovice. Na základě aplikace těchto souborů činností a následného vyhodnocení, sleduji reálnou možnost zařazení výtvarného didaktického projektu do individuálních aktivit programů zacházení pro odsouzené osoby.
|
|
Povinnosti pacientů a zdravotnických zařízení v ochraně veřejného zdraví
PRAŽMOVÁ, Zuzana
Právo na ochranu osobnosti patří mezi základní lidská práva. Velká pozornost je mu věnována i při poskytování zdravotní péče. Pacient má právo mimo jiné na ochranu údajů shromážděných v jeho zdravotnické dokumentaci, zdravotnická zařízení mají povinnost mlčenlivosti o veškerých skutečnostech souvisejících s jeho zdravotním stavem. Rovněž veškeré vyšetřovací a léčebné výkony mohou být provedeny pouze se souhlasem pacienta. V zájmu ochrany veřejného zdraví však mohou být tato osobnostní práva omezena. Právní úprava umožňuje uložit pacientům i zdravotnickým zařízením řadu povinností s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Diplomová práce shrnuje základní právní úpravu dané problematiky. Popisuje možnost prolomení povinné mlčenlivosti v zájmu ochrany veřejného zdraví, právní úpravu uložení povinného léčení a protiepidemických opatření. Stručně se zmiňuje i o závodní preventivní péči a s ní souvisejícím omezením volby lékaře a zdravotnického zařízení. Cílem praktické části diplomové práce bylo zjistit názory veřejnosti na omezení osobnostních práv v zájmu ochrany veřejného zdraví. Byla zvolena metoda kvantitativního výzkumu - technika dotazníku. Výzkum probíhal od ledna 2011 do března 2011 v okrese České Budějovice. Soubor zahrnoval celkem 460 respondentů, z nich 405 dotazníky správně vyplnilo a tyto byly zařazeny do výzkumu. K dosažení výzkumného cíle byly stanoveny 3 hypotézy. Na základě získaných a statisticky vyhodnocených dat byly hypotézy H1 a H3 potvrzeny, H2 potvrzena nebyla. Výsledky výzkumu prokázaly zejména rozdílnost názorů respondentů na možnost uložení pokuty v souvislosti s odmítnutím povinného očkování.
|
|
Možné způsoby narušení vodárenské soustavy a návrh opatření k zabránění jejího zneužití v Jihočeském kraji.
SOUKUPOVÁ, Eva
Diplomová práce je v teoretické části zaměřena na charakteristiku vody jako na základní stavební prvek života na Zemi. Dále práce zmiňuje právní předpisy související s kritickou infrastrukturou, ochranou vod a vodním hospodářstvím. Je zde popsán systém vodního hospodářství v České republice a v Jihočeském kraji. Podrobně jsou zde charakterizovány nejpravděpodobnější chemické, biologické či radiologické vodní kontaminanty, které by mohly být zneužity člověkem v případě jeho vniknutí do objektů vodárenské soustavy. Cílem práce je zmapování možných ohrožení vodárenské soustavy a následné navrhnutí opatření k ochraně Vodárenské soustavy jižní Čechy. Na základě identifikace možných ohrožení na území Jihočeského kraje, a z hlediska rozsahu této diplomové práce je text dále zaměřen pouze na úmyslné ohrožení vodárenských objektů ze strany člověka. Výzkumná část se nejprve zabývá detailnějším popisem Vodárenské soustavy jižní Čechy a to od zdrojů pitné vody, přeš její čerpání, úpravu, skladování, až po její distribuci ke konečnému spotřebiteli. Je zde rozdělen systém zásobování obyvatelstva pitnou vodou v Jihočeském kraji metodou AKIS a to na sektory. Na základě tohoto rozdělení byl vytvořen dotazník pro pracovníky působící v oblasti vodního hospodářství a podle získaných informací z jejich odpovědí byla vyhodnocena především zranitelnost a úroveň bezpečnostních opatření jednotlivých sektorů Vodárenské soustavy jižní Čechy. V druhé řadě je výzkumná část této práce zaměřena na popis použitých bezpečnostních prvků v objektech Vodárenské soustavy jižní Čechy, který je doplněný o pořízení vlastní fotodokumentace objektů a areálů, které jsou v působnosti Jihočeského vodárenského svazu. Jsou zde zdokumentovány a popsány prvky pasivní a aktivní ochrany použité právě Jihočeským vodárenským svazem v jeho objektech a areálech. S touto částí souvisí i použití dvou metod operační analýzy. Nejprve je provedeno kvantitativního šetření zabezpečenosti vodárenských objektů, které spočívá ve zhodnocení nejlépe zabezpečeného objektu Vodárenské soustavy jižní Čechy. Toto šetření je aplikováno na prvky pasivní a aktivní ochrany. Získané výsledky umožní stanovit ten areál a objekt Vodárenské soustavy jižní Čechy, který je nejlépe pasivně i aktivně zabezpečen proti vniknutí nepovolaných osob. Pro porovnání relevantnosti použitého kvantitativního šetření zabezpečenosti, je použita i metoda relativního porovnání zabezpečení vodárenských objektů a její následné vyjádření indexem bezpečnosti. Index bezpečnosti popisuje zabezpečení objektu před možným narušením vyskytující se na celé ploše objektu. Aplikací této metody je dosaženo číselného vyjádření a identifikace celkové bezpečnosti Vodárenské soustavy jižní Čechy s ohledem na preferenci sledovaných parametrů. Oběma metodami je dosaženo shodného výsledku. Nejzabezpečenějším objektem se dle použitých metod operační analýzy jeví srdce Vodárenské soustavy jižní Čechy, kterým je úpravna vody Plav, která je na jihu Čech jedinou úpravnou zásobující pitnou vodou převážnou část obyvatelstva v Jihočeském kraji. Dalšími neméně zabezpečenými objekty jsou čerpací stanice a vodojemy. Na vodárenské soustavě se vyskytují i objekty, které nejsou zabezpečené vůbec. V závěru jsou navrhnuta některá opatření, která by měla zabránit vniku nepovolaných osob do všech vodárenských objektů a bránit tak následnému znehodnocení pitné vody. Jak vyplývá z pozorování, zdá se, že ochrana vodárenských objektů by se měla zlepšovat, vzhledem ke zhoršující se bezpečnostní situaci ve světě. S tím souvisí i náklady Jihočeského vodárenského svazu, které by se měly vynaložit na oblast zabezpečení, aby mohly být uvedeny v praxi ty nejnovější dostupné prvky ochrany. S úspěchem lze sdělit, že převážná část vodárenských objektů je chráněna proti zneužití a to jak pasivně, tak i aktivně.
|
|
Imigrace jako faktor ohrožení bilaterálních vztahů mezi EU a Švýcarskem
Jakšová, Karolína ; Jiránková, Martina (vedoucí práce) ; Němcová, Ingeborg (oponent)
Tato diplomová práce se zaobírá tématikou bilaterálních vztahů mezi EU a Švýcarskem se zaměřením na současný fenomén migrace. EU a Švýcarsko spolupracují na bilaterální sektorové bázi, jelikož se Švýcarsko (potažmo občané Švýcarska) nechce integrovat do evropského vnitřního trhu pro zachování své suverenity a autonomie. V rámci I. série bilaterálních smluv byla mezi EU a Švýcarskem uzavřena dohoda o volném pohybu osob, čímž Švýcarsko otevřelo svůj pracovní trh občanům EU. V únoru 2014 ovšem občané Švýcarska využili institutu přímé demokracie a přijali těsnou většinou iniciativu o zastavení masové imigrace. Tímto krokem byla narušena dohoda o volném pohybu osob a byla odstartována složitá vyjednávání ohledně řešení této patové situace. Cílem práce je vyhodnocení dopadů imigrace na švýcarskou ekonomiku a následné zhodnocení o oprávněnosti rozhodnutí pro zmírnění imigrace skrze občanskou iniciativu.
|
|
Využití sociálních služeb příjemci příspěvku na péči.
SEDLÁČKOVÁ, Lucie
Bakalářská práce se zabývá problematikou využívání sociálních služeb příjemci příspěvku na péči, která je podle mého názoru důležitá a aktuální. Na základně kvantitativního výzkumu jsem prováděla dotazníkové šetření. Respondenty jsem si rozdělila do 3. okruhů, aby otázky v dotaznících odpovídaly všem typům klientů, na kterých jsem výzkum prováděla. Prvním okruhem byly osoby, které využívají pobytová zařízení sociálních služeb, druhý okruh se týkal osob využívajících ambulantní, popřípadě terénní služby a třetím okruhem byly osoby, které pobírají příspěvek na péči a péči jim zajišťuje například rodina. Cílem mé bakalářské práce bylo zjistit, jak příjemci s příspěvkem na péči nakládají a zda jsou s příspěvkem na péči spokojeni. Z výzkumu vyplynuly ještě dva dílčí cíle, které se vztahovaly především k 1. okruhu osob. Prvním dílčím cílem je, že respondenti jsou spokojeni s poskytovanými službami a druhý dílčí cíl vyjadřuje názor respondentů, že kvalita poskytované péče odpovídá finančním prostředkům, které odvádí svým poskytovatelům. Hypotéza H1: Příspěvek na péči je využíván na sociální služby. Tuto hypotézu jsem mohla zkoumat pouze u druhého a třetího okruhu osob. V tomto případě se hypotéza nepotvrdila. Ve 3. okruhu nevyužívá žádný respondent sociální služby a v 2. okruhu pouze 27 respondentů z 80 dotazovaných. Hypotéza H2: Příjemci příspěvku na péči jsou spokojeni s jeho výší. Tato se potvrdila v celkovém počtu 80 respondentů. 48 osob je spokojeno s výší příspěvku na péči, zbylých 32 respondentů uvedlo, že je nespokojeno. Myslím si, že tímto výzkumem mohu přispět poskytovatelům sociálních služeb tím, že zjistím, jak respondenti hodnotí efektivitu poskytovaných služeb nebo zda by více neocenili jinou alternativu v oblasti sociálních služeb.
|