|
Národopisná Morava a role lidové kultury v Protektorátu Čechy a Morava
Mouchová, Tereza ; Juhászová, Tereza (vedoucí práce) ; Šmidrkal, Václav (oponent)
Bakalářská práce se zaměřuje na organizaci Národopisná Morava, která vznikla v Uherském Hradišti v roce 1939. Vedle svého národopisného zaměření, které zahrnovalo pořádání národopisných akcí a kurzu, spolupracovala tato skupina s okupační a protektorátní správou. Práce se zabývá procesem vzniku této organizace, charakteristikou jejího programu a fungováním v rámci Protektorátu Čechy a Morava. První část práce se věnuje vztahu této skupiny s Národním souručenstvím a okupační správou, který vedl k tomu, že během druhé světové války získala Národopisná Morava monopol na pořádání národopisných slavností. Druhá část práce se zaměřuje na způsoby, jakými Národopisná Morava využívala lidovou kulturu k dosažení svých cílů a prosazení zájmů. Cílem je ukázat propojení politických témat s lidovou kulturou v rámci periodik, do kterých členové Národopisné Moravy přispívali, za pomoci obsahové analýzy. Tato spojitost je dále zkoumána i v souvislosti s národopisnými slavnostmi, které se díky oblibě lidové kultury těšily hojné účasti. Akce pořádané Národopisnou Moravou a národopisné slavnosti obecně byly jedněmi z mála událostí, jež byly podporovány státní správou. Národopisná Morava skrze spojení těchto dvou rozdílných oblastí ovlivňovala regionální obyvatelstvo a posilovala jejich kontakt s politickými tématy i...
|
|
Kroj
Župková, Ilona ; Maixner, Miroslav (oponent) ; Gabriel, Michal (vedoucí práce)
Výstupem mé diplomové práce je vzdušný reliéf v podobě rozloženého dámského kyjovského kroje. Ten je tvořený výšivkami a krajkami, které bez podkladové látky získávají zpět svou původní lehkost. To posiluje i použitá bílá barva. Všechny díly jsou tišněné z ABS plastu. Navazuji tak na proměnu ručních výšivek na strojové. 3d tisk je pro mě dalším, veskrze fiktivním, krokem. Stejně jako si vyšívací stroj upravuje stehy podle své osnovy, tak i 3d tiskárna má svou vlastní strukturu nanášení materiálu.
|
|
Meziválečná historie spolku baráčníků v Týně nad Vltavou
MARŠÍKOVÁ, Šárka
Tato bakalářská práce se zabývá sdružením baráčnické obce v Týně nad Vltavou. Cílem je stručně popsat historii spolku, jeho vznik, první roky působení a zaměřit se na jeho spolkovou činnost v meziválečném období v letech 1918 až 1938. Činnost spolku v Týně nad Vltavou je velmi výrazně spojená s aktivitou baráčnických komunit v tehdejším Československu. V první části se zabývám podobnými spolky v ČSR po roce 1918 a zaměřuji se zejména na jejich národnostní a vlastenecké poslání. Druhou část práce směřuji na spolek v Týně nad Vltavou a také na zasloužilého člena a kronikáře vltavotýnských baráčníků pana Jeníka Švehlu. V závěru práce shrnuji vývoj baráčníků, nejen v Týně nad Vltavou, a na základě těchto zjištění je nastíněno další směřování tohoto spolku.
|
|
Utváření oborové terminologie pro lidový oděv
Dědovský, Daniel ; Štěpánová, Irena (vedoucí práce) ; Petráňová, Lydie (oponent) ; Křížová, Alena (oponent)
Lidový oděv včetně jeho revitalizovaných forem tvoří jednu z nejvýznamnějších a rovněž i nejstudovanějších kategorií v rámci systematického výzkumu evropské lidové materiální kultury. Výzkumný projekt je zaměřen na reflexi oborové terminologie pro lidový oděv v kontextu etnologické metodologie s přihlédnutím k muzeologickým aspektům, ale zejména k historii a vývoji oboru v rámci významných evropských směrů, proudů a center. Práce je založena na komparativní komunikaci autora s více i méně významnými osobnostmi oboru (či s oborem úzce spojenými) orientovanými na výzkum lidového oděvu, potažmo lidové materiální kultury, zejména prostřednictvím jejich odborných textů. Současní badatelé, jejichž dílo ještě není uzavřeno, nejsou v práci záměrně hodnoceni a zmíněni jsou pouze okrajově ovšem při silné reflexi a akceptaci jejich díla a v něm obsažených myšlenek, postojů a názorů jako inspiračního zdroje předkládané disertační práce. Primárním cílem projektu se tak stalo nejen sledování utváření terminologie a metodologie pro odborné zpracování etnologické kategorie lidového oděvu, ale i výzkum historie oboru při zdůraznění jejích zásadních i méně známých aspektů v evropském mezinárodním kontextu.
|
|
Chodský folklór v mateřské škole
ŠLAJSOVÁ, Julie
Bakalářská práce se věnuje tématu: Chodský folklór v mateřské škole. Cílem této práce je rozšířit znalosti dětí o jejich rodném regionu. Postupně se naučí důležité údaje z historie, písničky v chodském nářečí, osvojí si základní prvky tradičních tanců a také se seznámí s chodskými zvyky. Všechna tato podtémata byla zahrnuta do uceleného pásma, které bylo vyzkoušeno v praxi v mateřské škole. Očekávaným výstupem je obohacení dětí v rámci jejich integrovaného bloku a rozšíření hudebního rozvoje.
|
|
Utváření oborové terminologie pro lidový oděv
Dědovský, Daniel ; Štěpánová, Irena (vedoucí práce) ; Petráňová, Lydie (oponent) ; Křížová, Alena (oponent)
Lidový oděv včetně jeho revitalizovaných forem tvoří jednu z nejvýznamnějších a rovněž i nejstudovanějších kategorií v rámci systematického výzkumu evropské lidové materiální kultury. Výzkumný projekt je zaměřen na reflexi oborové terminologie pro lidový oděv v kontextu etnologické metodologie s přihlédnutím k muzeologickým aspektům, ale zejména k historii a vývoji oboru v rámci významných evropských směrů, proudů a center. Práce je založena na komparativní komunikaci autora s více i méně významnými osobnostmi oboru (či s oborem úzce spojenými) orientovanými na výzkum lidového oděvu, potažmo lidové materiální kultury, zejména prostřednictvím jejich odborných textů. Současní badatelé, jejichž dílo ještě není uzavřeno, nejsou v práci záměrně hodnoceni a zmíněni jsou pouze okrajově ovšem při silné reflexi a akceptaci jejich díla a v něm obsažených myšlenek, postojů a názorů jako inspiračního zdroje předkládané disertační práce. Primárním cílem projektu se tak stalo nejen sledování utváření terminologie a metodologie pro odborné zpracování etnologické kategorie lidového oděvu, ale i výzkum historie oboru při zdůraznění jejích zásadních i méně známých aspektů v evropském mezinárodním kontextu.
|
|
Folklórní soubory na Znojemsku
Krčálová, Monika ; Veverková, Jana (vedoucí práce) ; Pecháček, Stanislav (oponent)
Tato bakalářská práce pojednává o představení folkloru a několika lidových souborů působících v minulosti i současnosti na Znojemsku. Přestože Znojmo není přímo folklorní oblastí, jsou zde lidé a tradice, jež ho na Znojemsku udržují. Zejména se zaměřuji na soubor Dyjavánek, který zde působí více jak 25 let. Dále popisuji několik dalších těles, lidové kroje, písně a tance. Cílem této práce je představení hudebního života na Znojemsku, který je velmi bohatý a snaží se co nejvíce přiblížit lidem pořádáním svátků hudby a různých hudebních festivalů.
|
| |
|
Mongolský tradiční oděv
Havlíčková, Veronika ; Oberfalzerová, Alena (vedoucí práce) ; Zikmundová, Veronika (oponent)
Anotace: Tato práce se zaměřuje především na popis mongolského tradičního oděvu. Představuje jeho současný střih a strukturu. Rozebírá tradiční oděv v jednotlivých historických obdobích, jež byly podstatné pro jeho vývoj, a popisuje tradiční kroje mongolských etnik, včetně jejich obuvi, pokrývek hlavy, šperků a dalších doplňků. Obsahuje také tradiční výrobou materiálů, hlavně vyděláváním kůže a výrobou plsti. Přílohy obsahují slovníček pojmů, obrazovou přílohu zkoumaných exponátů z Náprstkova muzea a výstřižek modelu tradičního deelu.
|
|
Etnografika v Zápiscích Marie Červinkové-Riegrové
Svobodová, Jana ; Štěpánová, Irena (vedoucí práce) ; Sochorová, Ludmila (oponent)
Studie se zabývá analýzou vnímání a popisu etnografik Marií Červinkovou-Riegrovou tak, jak se odrážejí v jejích Zápiscích. Tento základní pramen je doplněn o další prameny, především o Pamětní knihu Malče a rodinnou korespondenci. První část studie je věnována životopisu Marie Červinkové-Riegrové, který je nutným rámcem pro zkoumání jejího vztahu k etnografickým tématům. V další části jsou analyzovány Zápisky a možnost jejich využití pro etnografii. Následující kapitola se věnuje pojetí vlastenectví tak, jak je autorka Zápisků chápala. Vlastenectví je zde představeno jako jedno z východisek jejího zájmu o etnografika. Další kapitola se věnuje konkrétním projevům lidové kultury, lidovým zvykům apod. a jejich reflexi Marií Červinkovou-Riegrovou. Hlavní důraz Marie kladla na deskripci kroje. Následuje část týkající se náboženských poutí a posvátných míst. Poslední kapitola analyzuje konkrétní lidové zvyky a tradice dodržované v Riegrově rodině a na statku na Malči.
|