|
Management práce všeobecné sestry u pacientů s oběhovými podporami před transplantací srdce
MUSILOVÁ, Simona
Diplomová práce se zabývá péčí o pacienta s oběhovými podporami před transplantací srdce z pohledu všeobecné sestry. Cílem této práce je zmapovat management práce všeobecné sestry při péči o pacienty s oběhovými podporami před transplantací srdce a zjistit, jak tuto práci vnímají. Teoretická část se zabývá problematikou mechanických srdečních podpor a jejich rozdělení. Historií i současností mechanických podpor, jejich indikací, vysoce specializovanou ošetřovatelskou péčí a možnými komplikacemi spojenými s terapií. Dále se věnujeme transplantaci srdce, indikaci, vyšetřením příjemce, dárce orgánů, čekací listině, imunosupresi a možných komplikacích. V empirické části bylo uskutečněno dvanáct rozhovorů se sestrami, které se setkávají s pacienty, u níž jejich zdravotní stav vyžaduje oběhovou podporu před samotnou transplantací srdce. Výzkumným souborem jsou sestry z Centra kardiovaskulární a transplantační chirurgie v Brně, které byly vybrány záměrným výběrem. Mezi hlavní kritéria pro zařazení do výzkumu patřila minimálně roční praxe v intenzivní péči a zkušenosti s poskytováním vysoce specializované ošetřovatelské péče u pacientů s oběhovými podporami před transplantací srdce. V rámci analýzy dat následně došlo ke zpracování metodou otevřeného kódování a technikou barvení textu (tužka, papír). Na základě této techniky bylo stanoveno 5 kategorií a 15 podkategorií. Sestry poskytují vysoce specializovanou ošetřovatelskou péči, proto je v jejich práci nezbytné, aby měly dostatečné znalosti o mechanických oběhových podporách a znaly jednotlivá specifika a náročnost této péče.
|
|
Vliv respirační fyzioterapie s využitím Threshold PEP na dechové funkce u lidí hospitalizovaných po kardiochirurgickém výkonu s přístupem přes střední sternotomii: randomizovaná kontrolovaná studie
Jandová, Markéta ; Janoušková, Pavla (vedoucí práce) ; Pazderáková, Mária (oponent)
Cíl: Cílem této práce bylo zhodnotit vliv respirační fyzioterapie s pomůckou Threshold PEP® na dechové funkce u lidí hospitalizovaných po kardiochirurgickém výkonu s přístupem přes střední sternotomii. Metodika: Během hospitalizace v Nemocnici České Budějovice a.s. byly měřeny parametry periferní saturace kyslíku (SpO2), maximálního nádechového (MIP) a výdechového tlaku (MEP) a antropometrie hrudníku. Dále byl použit dotazník, kde probandi uváděli svůj subjektivní pocit zdraví, včetně hodnocení bolesti a dušnosti dle Borgovy škály. Dotazník zohlednil přítomnost drénů, kašle a přidružených onemocnění - astma, CHOPN či COVID-19. Výsledky: Experimentu se zúčastnilo 8 probandů. Metody měření se prokázaly jako vhodné pro využití v praxi. Výsledky neukázaly u experimentální skupiny statisticky významné změny v parametrech MIP (p=0,507), MEP (p=0,339), dušnosti (p=0,266) a pružnosti v oblasti mezosternale (p=0,076). Ke statisticky významné změně došlo u pružnosti v oblasti xiphosternale (p=0,0022) a u bolesti (p=0,003). U periferní saturace kyslíku došlo ke statisticky významné změně (p=0,014), která by se však nedala považovat za klinicky významnou. Závěr: Během studie došlo ke zlepšení dechových funkcí u pacientů v experimentální skupině s Threshold PEP®, nebyla to však změna statisticky významná. U...
|
|
Předoperační a pooperační péče v kardiochirurgii z pohledu pacienta
Votava, Adam ; Klokočková, Šárka (vedoucí práce) ; Zámečníková, Kateřina (oponent)
Předoperační a pooperační péče v kardiochirurgii z pohledu pacienta - Adam Votava ABSTRAKT Bakalářská práce ,,Předoperační a pooperační péče v kardiochirurgii z pohledu pacienta" zjišťovala, hodnotila a porovnávala pohledy pacientů, kteří podstoupili kardiochirurgický operační výkon na poskytovanou zdravotní péči. Cílem práce bylo zmapovat problematické oblasti v poskytovaných informací o průběhu plánované péče a další oblasti s tímto tématem spojené. V teoretické části práce byl představen samotný obor kardiochirurgie, procesu hospitalizace na kardiochirurgickém oddělení a specifické informace o operačním výkonu, kterým si dotazovaní prošli. Dále se zabývala rolí pacienta ve zdravotnictví. Předkládá právní a etické aspekty pacienta v České republice a byly vysvětleny faktory ovlivňující pacientův přístup k poskytované zdravotní péči. Na závěr tato část vysvětluje potřebu informací a možné zdroje, které může kardiochirurgický pacient využít pro svůj prospěch. Empirická část obsahuje výsledky vlastního průzkumného šetření a porovnání výsledků s výsledky dalších podobných prací. Metoda: Kvalitativní výzkum - polostrukturovaný rozhovor. Výsledky: Výzkumného šetření se zúčastnilo osm dotazovaných. Jednotlivé odpovědi dotazovaných byly následně analyzovány. Z výsledků výzkumného šetření vyplynulo, že hodnocení...
|
|
Význam epikardiální tukové tkáně u onemocnění srdce: nové mechanizmy působení a jejich terapeutické ovlivnění
Matloch, Zdeněk ; Haluzík, Martin (vedoucí práce) ; Maruna, Pavel (oponent) ; Lipš, Michal (oponent)
Již bylo dokumentováno, že epikardiální tuk je za bazálních podmínek zdrojem prozánětlivých mediátorů (Mazurek, Zhang et al. 2003) (Baker, Silva et al. 2006). Dále bylo zjištěno, že při kardiochirurgických výkonech dochází ke zvýšené expresi mRNA pro prozánětlivé cytokiny jak v epikardiální, tak v podkožní tukové tkáni (Kremen, Dolinkova et al. 2006). V průběhu pokročilého srdečního selhání se také rozvíjí zánět tukové tkáně a rezistence k adiponectinu (Khan, Kato et al. 2012). V rámci projektu jsme zkoumali hypotézu, že změny hladin prozánětlivých i protizánětlivých cytokinů, včetně jejich exprese v tukové, svalové a srdeční tkáni a dále změny parametrů inzulinorezistence a lipidového profilu, jsou závislé na typu základní choroby pacientů, a to buď přítomnosti ischemické choroby srdeční (CAD) anebo vady chlopní. Cílem našeho projektu bylo zkoumat změny metabolismu tukové tkáně, inzulinorezistence, prozánětlivých a protizánětlivých cytokinů u pacientů s CAD, podstupujících operaci aortokoronárního bypassu (CABG) a u pacientů s izolovanou vadou chlopně bez CAD, přijatých k elektivní náhradě chlopně. Sledovány byly antropometrické, biochemické a hormonální parametry a také změny exprese mRNA v epikardiální tukové tkáni a v periferním podkožním tuku. Odběry krve (stanovení inzulínu, glykémie, CRP a...
|
|
Ošetřovatelská perioperační péče na kardiochirurgickém oddělení
VÍTKOVÁ, Aneta
Výskyt civilizačních chorob stoupá nejen v rámci České republiky, ale i celosvětově. Četně zastoupena je incidence kardiovaskulárních chorob v populaci. Nejen tato skutečnost vede k neustálému rozvoji kardiochirurgického oboru. Aby mohl kardiochirurgický obor správně fungovat, je zapotřebí perfektní multioborová spolupráce, jejíž součástí jsou i perioperační sestry. Cílem diplomové práce je zjistit specifika ošetřovatelské péče perioperačních sester na kardiochirurgickém oddělení a současně zjistit, zda jsou tyto sestry motivovány v oblasti celoživotního vzdělávání. Empirická část se skládala z kvalitativního i kvantitativního šetření. Kvalitativní šetření probíhalo formou polostrukturovaných rozhovorů s perioperačními sestrami pracujícími na kardiochirurgických operačních sálech. Vybírány byly záměrně, ze tří různých zdravotnických zařízení. Rozhovory byly doslovně přepsány, zpracovány metodou "Tužka a papír" a rozčleněny do kategorií. Pro kvantitativní šetření byl zvolen nestandardizovaný dotazník vlastní konstrukce. Dotazník tvořilo 18 otázek a byl rozšířen mezi perioperační sestry pracující na kardiochirurgických operačních sálech v rámci celé České republiky. Distribuce probíhala také skrze NCO NZO a Fakultu zdravotnických studií v Pardubicích. Dotazníkového šetření se celkem zúčastnilo 62 respondentů. Výsledná data byla zpracována v programu MS Excel a doplňku realstatistics, za pomoci grafů, kontingenčních tabulek a statistických výpočtů. Výsledky kvalitativního výzkumu nám umožnily zmapovat činnosti, které vykonává perioperační sestra na kardiochirurgických operačních sálech v roli instrumentující či obíhající sestry. Perioperační sestry vykonávají celou řadu činností před, během i po skončení samotného výkonu. Podstatnou oblastí je také komunikace a správné fungování v rámci celého operačního týmu. Pečlivou přípravou na výkon, dodržováním všech povinností, vhodnou komunikací a dobrými vztahy na pracovišti mohou pacientům poskytnout nejlepší možnou péči. Výsledky kvantitativní části výzkumného šetření poukázaly na to, že neexistuje závislost mezi délkou praxe a motivací perioperačních sester kardiochirurgických oddělení k celoživotnímu vzdělávání ani mezi nejvyšším dosaženým vzděláním a motivací perioperačních sester kardiochirurgických oddělení k celoživotnímu vzdělávání. I navzdory tomu mělo výzkumné šetření pozitivní výsledky. Zjistili jsme, že všechny perioperační sestry našeho výzkumného souboru jsou k celoživotnímu vzdělávání dostatečně motivovány. Diplomovou prací a výsledky výzkumného šetření můžeme přispět nově nastupujícím perioperačním sestrám. Mohou se dozvědět základní informace o práci perioperační sestry na kardiochirurgickém oddělení a také o možnostech týkajících se specializačního či celoživotního vzdělávání. Část o celoživotním vzdělávání může být podporou i pro všechny ostatní sestry.
|
|
Léčebně-rehabilitační postup u pacienta po kardiochirurgické operaci komplikované cévní mozkovou příhodou
TŮMOVÁ, Jitka
Cílem této bakalářské práce je popsat léčebně-rehabilitační postup u pacientů po kardiochirurgické operaci komplikované cévní mozkovou příhodou. V teoretické části se zaměřuji na kardiochirurgii obecně, věnuji se operačním přístupům, komplikacím souvisejícím s kardiochirurgickým zákrokem včetně cévní mozkové příhody. Dále se v první části bakalářské práce zaměřuji na rehabilitaci pacientů po operaci srdce v nemocničním zařízení a po propuštění do domácí péče. V druhé polovině teoretické části popisuji cévní mozkovou příhodu ischemickou i hemoragickou, symptomy a možnosti léčby. V závěru textu se věnuji rehabilitaci pacientů po cévní mozkové příhodě. Praktická část je zpracována formou kvalitativního výzkumu. V této části popisuji formou kazuistik dvou probandů léčebně rehabilitační postup, který jsem během terapií uplatnila.
|
|
Předoperační fyzioterapie u pacientů s plánovanou kardiochirurgickou operací
KRONESOVÁ, Karolína
Bakalářská práce zkoumá možnosti předoperační fyzioterapie u pacientů s plánovaným kardiochirurgickým zákrokem a zabývá se problematikou fyzioterapeutických metod, které pacienti využívají ve fázi před operací. Výhodou těchto metod je ale i jejich využití v pooperační fázi pacienta. První cíl, který byl vytyčen, je zmapování fyzioterapeutických postupů u pacientů před kardiochirurgickým výkonem. Druhým cílem je zpracování edukačního materiálu pro pacienty, kteří se plánovaně chystají podstoupit kardiochirurgickou operaci. Z těchto dvou cílů byly určeny dvě výzkumné otázky, a to sice: 1. Jaké jsou fyzioterapeutické postupy u pacientů před kardiochirurgickým výkonem? 2. Jaký vliv má edukační materiál pro pacienty, chystající se podstoupit kardiochirurgickou operaci? Teoretická část se zaměřuje na anatomii hrudníku a srdce, na fyziologii krevního oběhu, na činnost srdce a na dýchací systém. Dále jsou popsány základní pojmy z oblasti kardiochirurgie a jednotlivé fyzioterapeutické metody, které lze v oblasti kardiorehabilitace použít. Praktická část je zpracována pomocí kvalitativního výzkumu, přesněji případové studie u čtyř probandů s plánovanou kardiochirurgickou operací. Před zákrokem bylo provedeno vstupní vyšetření a před propuštěním pacienta do domácí péče vyšetření výstupní. Tato vyšetření byla zároveň vstupními informacemi pro výzkum v této práci. Probandi byli získáni prostřednictvím oddělení kardiochirurgie a hrudní chirurgie v Nemocnici České Budějovice, a. s. Výzkum probíhal po dobu hospitalizace v nemocnici. Celý průběh terapie byl monitorován a na základě vstupního a výstupního kineziologického rozboru byl vliv předoperační fyzioterapie vyhodnocen jako pozitivní u tří ze čtyř probandů. U Probandky 1 došlo k výraznému prodloužení maximálního inspiračního tlaku, zvětšil se zároveň rozvoj hrudníku a doba prodlouženého nádechu a výdechu. I přes snížená očekávání výsledku výzkumu, došlo u Probandky 2 k naměření zlepšení v oblasti maximálního nádechového i výdechového tlaku. U Probanda 3 došlo ke zvýšení rozvoje hrudníku. Vzhledem ke zdravotnímu stavu nebylo možné udělat výstupní vyšetření u Probandky 4.
|
|
Metody detekce snížené imunitní odpovědi u pacientů po kardiochirurgické operaci
Kormundová, Nikola ; Koláčková, Martina (vedoucí práce) ; Filipp, Dominik (oponent)
U pacientů po kardiochirurgické operaci dochází ke zvýšení hladiny molekul s prozánětlivým i protizánětlivým účinkem. Tento vzestup je ovlivněn klinickým stavem pacienta, ale také samotným charakterem operace, kdy je použitý konvenční mimotělní oběh. Tato technika vede k poškození krevních elementů přímým kontaktem se vzduchem a částmi mimotělního oběhu, a rovněž k ischemicko- reperfuznímu poškození. Specifika kardiochirurgické operace pak mají vliv na pooperační komplikace jako je multiorgánové selhání nebo septický šok. Diplomová práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou. V teoretické části je popsán princip a vliv kardiopulmonálního bypassu na lidský organismus a komplikace, které jsou s jeho použitím spojovány. Dále je zde popsaný IFN-γ, jako potenciální marker septických stavů, který by mohl odrážet klinický pooperační stav pacientů. V praktické části diplomové práce byla sledována procentuální změna vybraných buněčných populací a produkce IFN-γ v periferní krvi pacientů před a po kardiochirurgické operaci. Dále byla zkoumána odpověď jednotlivých izolovaných populací zdravých dobrovolníků na vybrané stimulátory. Procento sledovaných buněčných populací i produkce IFN-γ u kardiochirurgických pacientů byly výrazně snížené v pooperačním období oproti stavu před operací. Tento pokles...
|
|
Metody detekce snížené imunitní odpovědi u pacientů po kardiochirurgické operaci
Kormundová, Nikola ; Koláčková, Martina (vedoucí práce) ; Hrdý, Jiří (oponent)
U pacientů po kardiochirurgické operaci dochází ke zvýšení hladiny molekul s prozánětlivým i protizánětlivým účinkem. Tento vzestup je ovlivněn klinickým stavem pacienta, ale také samotným charakterem operace, kdy je použitý konvenční mimotělní oběh. Tato technika vede k poškození krevních elementů přímým kontaktem se vzduchem a částmi mimotělního oběhu, a rovněž k ischemicko- reperfuznímu poškození. Specifika kardiochirurgické operace pak mají vliv na pooperační komplikace jako je multiorgánové selhání nebo septický šok. Diplomová práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou. V teoretické části je popsán princip a vliv kardiopulmonálního bypassu na lidský organismus a komplikace, které jsou s jeho použitím spojovány. Dále je zde popsaný IFN-γ, jako potenciální marker septických stavů, který by mohl odrážet klinický pooperační stav pacientů. V praktické části diplomové práce byla sledována procentuální změna vybraných buněčných populací a produkce IFN-γ v periferní krvi pacientů před a po kardiochirurgické operaci. Dále byla zkoumána odpověď jednotlivých izolovaných populací zdravých dobrovolníků na vybrané stimulátory. Procento sledovaných buněčných populací i produkce IFN-γ u kardiochirurgických pacientů byly výrazně snížené v pooperačním období oproti stavu před operací. Tento pokles...
|
|
Oxygen consumption in awake cardiac surgical patients
Pořízka, Michal ; Stříteský, Martin (vedoucí práce) ; Szárszoi, Ondrej (oponent) ; Šetina, Marek (oponent)
CÍLE STUDIE: V minulosti se v kardiochirurgii předpokládalo, že standardní průtoky krevní pumpou mimotělního oběhu jsou stejné, jak pro pacienty podstupující výkon v epidurální anestezii při vědomí, tak pro pacienty v anestezii celkové. Nicméně, v porovnání s anestezií celkovou, mohou mít pacienti při vědomí z důvodu chybějícího vlivu celkových anestetik vyšší kyslíkovou spotřebu. To v případě použití standardních krevních průtoků může vést k rozvoji metabolické laktátové acidózy. Primárním cílem naší studie bylo zjistit, zda-li jsou standardní krevní průtoky mimotělního oběhu adekvátní pro pacienty podstupující výkon při vědomí. Sekundárním cílem práce bylo klinické zhodnocení pooperačních komplikací u těchto pacientů. METODY: Čtyřicet sedm pacientů indikovaných k elektivnímu kardiochirurgickému výkonu s použitím mimotělního oběhu bylo rozděleno do tří skupin, a to podstupující výkon při vědomí v epidurální anestezií (Skupina TEA, n=17), v kombinované (skupina TEA-GA, n=15) a celkové (Skupina GA, n=15) anestezii. K monitoraci dostatečnosti krevních průtoků mimotělního oběhu bylo použito měření koncentrace laktátu v tepenné krvi, kyslíkové saturace centrální žilní krve a krve z bulbu vnitřní jugulární žíly a parametry acidobazické rovnováhy, a to šestkrát behěm výkonu u všech skupin pacientů....
|