|
Violoncellové koncerty Josefa Antonína Gureckého
Hamouz, Petr ; Maňourová, Lucie (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Téma violoncellových koncertů Josefa Antonína Gureckého v sobě zahrnuje spoustu neznámých. Například okolnosti vzniku sedmi violoncellových koncertů (objednávka, věnování), důvody jejich uložení a uchování ve wiesentheidském archívu, případně jednotlivá data jejich vzniku, důvody Gureckého cest po Německu - Drážďany (kde se dochovala Gureckého houslová sonáta a houslový koncert s obtížným sólovým partem patrně věnovaný Johannu Georgu Pisendelovi) a Wiesentheid (violoncellové koncerty). Všem těmto otázkám se věnuji v jednotlivých kapitolách v rozsahu přímo úměrném k nalezeným materiálům o Josefu Antonínu Gureckém, kterých, jak se zdá, je bohužel zatím velmi málo. Hlavní bod mého zájmu, respektive bodů několik, tkví v práci s rukopisy koncertů, jejich zpracování a přepisu do moderní notace, případných opravách chyb rukopisů, a dále všem, co spěje k využití takto zpracované hudby pro koncertní praxi.
|
|
Antonín Reichenauer a jeho houslové koncerty
Malá, Magdalena ; Maňourová, Lucie (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Antonín Reichenauer a jeho houslové koncerty Tato práce pojednává o méně známém a opomíjeném českém skladateli Antonínu Reichenauerovi. Přes stručný životopis, zasazení do dobového kontextu a přehled instrumentální hudby bylo mým cílem se konkrétněji zaměřit na jeho jediné dva koncerty pro housle a orchestr. Nejisté autorství obou koncertů a nejasné okolnosti vzniku nás vedou k zamyšlení, jestli koncerty nebyly zkomponovány samotným mistrem italského koncertu a Reichenauerovým vrstevníkem Antoniem Vivaldim. Mou snahou bylo prostřednictvím podrobné analýzy, vzájemného srovnání a interpretačního pohledu zjistit určité informace a okolnosti, které by nás přivedly k jistějšímu určení nebo vyvrácení autorství.
|
|
Duchovní hudba Domenica Sarriho v Čechách
Čermáková, Eva ; Niubo, Marc (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Tato diplomová práce je příspěvkem ke zkoumání hudebních pramenů italské a české provenience zaznamenávajících duchovní hudbu nepolských autorů první třetiny 18. století. První kapitoly práce jsou zaměřeny na utřídění informací o hudebních rukopisech se skladbami neapolského skladatele Domenica Sarriho (1678-1744), jehož tvorba se v mnohých případech dochovala zcela unikátně v českých hudebních sbírkách. Ačkoli se prokazatelně jednalo o významného zástupce tehdejší neapolské hudební scény, jeho osobnost a dílo nebyly dosud uspokojivě reflektováni. Součástí práce je proto také spartace Sarriho žalmové skladby Dixit Dominus F dur. Toto dílo je v poslední části práce komparativně analyzováno s výběrem několika dalších skladeb Sarriho a jeho současníků s cílem stanovit alespoň některé obecné a individuální znaky Sarriho hudebního myšlení.
|
|
Skladby na české a latinské neliturgické texty 18. století z chrámové sbírky ve Smečně
Procházka, Karel ; Slavický, Tomáš (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Cílem této magisterské práce je seznámení se zapomenutou vyspělou hudební kulturou města Smečna 18. století. Předmětem studia byla hudební sbírka kostela Nejsvětější Trojice ve Smečně se zaměřením na neliturgické skladby 18. století. Výsledky studia jsou rozděleny do tří kapitol. První zohledňuje vznik sbírky v kontextu historie kladenského regionu, města Smečna a kostela Nejsv. Trojice. Druhá se zabývá samotnou hudební sbírkou - složením, autorským profilem, dobovými proměnami, výjimečnými skladbami, díly smečenského kaplana patera Františka Mensiho a rozborem vybraných skladeb. Třetí část se věnuje současnému dění na kůru smečenského kostela, například obnoveným premiérám skladeb smečenského kůru nebo Smečenskému varhannímu festivalu na nejstarší varhany střední Evropy z roku 1587.
|
|
Václav Jan Tomášek (1774-1850). Život a dílo.
Kabelková, Markéta ; Gabrielová, Jarmila (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent) ; Beer, Axel (oponent)
a klíčová slova Obsahem disertace je biografie a tematický katalog díla skladatele Václava Jana Tomáška (1774-1850), jedné z nejvýznamnějších osobností hudební kultury v Čechách v 1. polovině 19. století. Práce byla vytvořena na základě systematické a rozsáhlé rešerše pramenů notové i nenotové povahy a jejích následného uspořádání a vyhodnocení. Text je rozčleněn do dvou hlavních oddílů - na biografickou část a katalog díla. První část - biografická - obsahuje vyhodnocení dosavadního stavu bádání, prezentuje výsledky heuristického výzkumu a přináší biografii. Druhá část - katalog díla - zahrnuje charakteristiku pramenů pro vytvoření katalogu (prameny notové i nenotové povahy) a vlastní katalog. Katalog čerpá ze systematické rešerše pramenů uložených v hudebních sbírkách zejména ve střední Evropě. V hlavní části katalogu, která obsahuje popisy Tomáškových skladeb, je aplikována kombinace chronologického a systematického řazení. Chronologicky - podle opusových čísel, je seřazena část Tomáškova díla, která je autorem označena opusovými čísly (114 skladeb), systematicky je uspořádána skupina skladeb bez označení opusovým číslem (61 skladeb), obě části jsou průběžně pročíslovány katalogovými čísly. Pro rychlejší a jednodušší orientaci je katalog doplněn dvěma stručnými pomocnými soupisy, které jsou s...
|
|
Kapela hraběte Václava Morzina
Kapsa, Václav ; Černý, Jaromír (vedoucí práce) ; Perutková, Jana (oponent) ; Sehnal, Jiří (oponent)
Předkládaná práce pojednává téma šlechtických kapel v českých zemích v době vrcholícího baroka vymezené vládou Karla VI. Jejím záměrem nebylo postihnout danou problematiku v její úplnosti, nýbrž zdokumentovat a analyzovat dosud nezpracovanou pražskou kapelu hraběte Václava Morzina (1675-1737), přinést tak další materiál pro budoucí syntézu a zároveň nabídnout pandán k stávajícím pracím tohoto druhu zaměřeným převážně na kapely moravské. Hrabě Václav Morzin je v dějinách hudby znám především svými kontakty s italským skladatelem Antoniem Vivaldim. Vivaldi hraběti dedikoval svoji sbírku Il cimento dell'armonia e dell'inventione op. 8 obsahující známé houslové koncerty Le quattro stagioni a přitom se rovněž pochvalně vyjádřil o hraběcí kapele. V různých, zpravidla izolovaných kontextech se pak dochovaly zprávy o dalších hudebnících hraběte Morzina i hudba skladatelů, kteří prošli Morzinovou kapelou. Cílem práce bylo propojit tyto kontexty a na základě archivního výzkumu vedeného především v pramenech účetního a evidenčního charakteru zdokumentovat složení a vývoj kapely.Šlechtická kapela je v práci sledována ve třech rovinách. První pohled je veden jakoby shora, na hudební zájmy majitele kapely, na složení a organizaci kapely a její místo v kontextu šlechtického dvora. Druhý pohled je veden zdola,...
|
|
Ora pro nobis. Litanie B. V. M. v pražské Loretě 1626 - 1784.
Maršíková Michálková, Alena ; Niubo, Marc (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
(česky) Práce se zaměřuje na praxi loretánských litanií v pražské Loretě v 17. a 18. století. V první části zkoumá loretánskou litanii v jejím zapojení do liturgie a dává ji do kontextu s dobovou reflexí mariánské spirituality. Ve druhé části zkoumá loretánské litanie z hudební sbírky Pražské lorety z fondu řádu kapucínů a z majetku rodiny Lobkowiczů. Protože některé zkoumané litanie mají redukované obsazení, rozšiřuje pohled o analýzu rurálního stylu zkoumáním tištěných sbírek venkovské hudby 18. století.
|
|
Vinzenz Maschek (1755 - 1831) - život a dílo
Mikuláš, Jiří ; Gabrielová, Jarmila (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent) ; Jakubcová, Alena (oponent)
Vinzenz Maschek (1755-1831) - Život a dílo Abstrakt Cílem této dvoudílné disertační práce je vyhotovit monografii o životě a díle českého hudebního skladatele Vinzenze Maschka. V prvním dílu práce je Maschek představen jako virtuóz, skladatel, ředitel kůru, ale také jako člověk své doby - manžel a otec sedmnácti dětí. Druhý díl přináší tematický katalog Maschkových děl. Tento projekt navazuje na výzkum, započatý již v roce 1987. Jednotlivé kapitoly této disertační práce vznikaly v různých stádiích více než dvacetiletého bádání o daném tématu a jsou tím pochopitelně ovlivněny. Z dosavadního studia vyplývá, že Vinzenz Maschek patří k nejvýznamnějším skladatelům přelomu 18. a 19. století, a to nejen v Praze, ale též minimálně ve střední Evropě. Jeho díla, především klavírní koncerty a velké mše mimořádné umělecké úrovně by si zasloužily vydat formou kritické edice a být provozovány předními interprety. Tato práce zajisté pomůže rozšířit naši znalost o hudební tvorbě a hudebním životě v Praze resp. celé střední Evropě na konci 18. a počátku 19. století.
|
|
Hudební život a významné hudební události u pražských křižovníků s červenou hvězdou v 18. století ve světle listinných pramenů
Veverka, Karel ; Slavický, Tomáš (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent) ; Maňas, Vladimír (oponent)
Předkládaná disertační práce se zabývá hudebním provozem v rámci Rytířského řádu křižovníků s červenou hvězdou v 18. století. Historie řádu sahá až do první poloviny 13. století a jedná se o jediný původně český církevní řád. V 18. století patřili křižovníci mezi nejvýznamnější mecenáše umění v Čechách, kostel a klášter sv. Františka v Praze, tedy centrum řádu, se stal jedním z klíčových kulturních center. Charitativní činnost řádu dala vzniknout ve své době ojedinělé instituci - řádové menze, která měla i zcela zásadní význam pro fungování kůru kostela sv. Františka, neboť zajišťovala dostatečné množství zpěváků i instrumentalistů. Výzkum se prakticky výhradně opírá o nenotové prameny uložené v křižovnickém listinném fondu (č. 195) deponovaném v 1. oddělení Národního archivu v Praze. Podle informací v inventáři obsahuje fond celkově 2315 kartonů listinného materiálu a 3306 knih. Až doposud se prameny z tohoto fondu těšily zájmu badatelů spíše okrajově, k čemuž bezesporu přispěla i jeho značná neuspořádanost. Nejcennější objevy tak byly paradoxně učiněny díky šťastné souhře okolností. Hlavní část výzkumu je věnovaná kostelu a klášteru sv. Františka v Praze, tedy centru samotného řádu. Z obsahového hlediska je rozčleněn do tří základních oblastí. První se zabývá otázkou personálií. Kromě nově...
|
|
Suity pro sólovou flétnu ve francouzských tiscích 1702-1722
Vytlačil, Lukáš Michael ; Niubo, Marc (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Diplomová práce "Suity pro sólovou flétnu ve francouzských tiscích 1702-1722" se zabývá kompletním souborem tištěných sbírek se suitami, které představují první sólovou hudbu pro příčnou flétnu s doprovodem bassa continua. První část je věnována jednak vlivům, díky nimž se flétna stala sólovým nástrojem, a dále také skladatelům, kteří působili v královských orchestrech na dvoře Ludvíka XIV. a tyto sbírky zkomponovali (Michel de la Barre, Jacques Martin Hotteterre, Anne Danican Philidor, Pierre Danican Philidor a François Danican Philidor). Druhá část se potom zaměřuje na dílčí témata. Nejprve to je podrobný popis jednotlivých tisků, dále potom problematika instrumentace, ornamentiky, artikulace a formální stavby suit. Práci uzavírá podrobný výkladový slovník mimo - hudebních názvů, jež se v některých sbírkách vyskytují.
|