|
Strategie léčby komorových tachykardií po infarktu myokardu a u dalších strukturálních srdečních chorob. Arytmická bouře.
Segeťová, Markéta ; Bytešník, Jan (vedoucí práce) ; Heinc, Petr (oponent) ; Kozák, Milan (oponent)
Cíl studie: Arytmická bouře u pacientů se strukturálním srdečním onemocněním je život ohrožující situace, nepříznivě ovlivňující prognózu. Katetrizační ablace je možnou účinnou metodou v léčbě arytmických bouří. Paroxysmy polymorfních komorových tachykardií/fibrilace komor (pKT/FK) u nemocných s ischemickou chorobou srdeční mohou být spouštěné monomorfními komorovými extrasystolami. Tyto lze také odstranit katetrizační ablací. Cílem naší studie bylo analyzovat akutní i dlouhodobou účinnost této terapie. Metody: Do souboru jsem zařadily 50 pacientů ( průměrný věk 59±13 let, 8 žen); 38 s ischemickou chorobou srdeční, 5 s idiopatickou dilatační kardiomyopatií, 6 s arytmogenní dysplazií pravé komory a jeden nemocný měl kombinovanou etiologii srdečního onemocnění. Všichni podstoupili katetrizační ablaci z důvodu arytmické bouře. Průměrná ejekční frakce levé komory ( EFLK) byla 29±11 %. U 9 pacientů po infarktu myokardu (IM) vznikla arytmická bouře v důsledku fokálně spouštěné pKT/FK. Odstup od IM byl 3dny-171 měsíců. Arytmická bouře se objevila buď časně po IM (do 1 měsíce, skupina 1, n=5) nebo v delším odstupu (více než 1 měsíc, skupina 2, n=4). Výsledky: Arytmická bouře byla potlačena v 86% pacientů. Během následného sledování (18±16 měsíců) u 24 nemocných nedošlo k recidivě komorových tachykardií (48%)....
|