|
NÁMESTOVO : Možnosti města
Kubík, Lukáš ; Mašek, Radomír (oponent) ; Marek, Jiří (vedoucí práce)
Najsevernejšie územie Slovenska. Horná Orava. Bezprostredné susedstvo s Poľskom, blízkosť hraníc s ČR. Centrum rozľahlého a relatívne husto osídleného okresu (má rozlohu 690, 46 km2 a žije tu 60 653 obyvateľov). Celý okres je chránenou krajinnou oblasťou, bohato zalesnený. Priamo katastrom mesta prechádza Ramsarská chránená oblasť. Mesto leží na úpätí Oravských Beskýd, Magury a brehoch Oravskej priehrady, ktorá zaplavila západnú časť Oravskej kotliny. Do okresu nevedie železnica, pomerne hustý raster sídel generuje rozvinutú cestnú sieť a frekventovanú prímestskú autobusovú dopravu. Mestá Tvrdošín a Trstená sú od Námestova vzdialené len 14 km. Spolu 24 800 obyvateľov spája atraktívna trasa popri Oravskej priehrade, ktorej potenciál by sa znásobil dobudovaním cyklistického chodníka. Námestovo je aj napriek nižšiemu počtu obyvateľov (8000) sídlom spoločnej administratívy verejnej správy, centrom rekreácie, letných festivalov a nočného života, ktoré lákajú do mesta veľký počet návštevníkov. Riešené územie sa nachádza na spojnici centra mesta Námestovo a sídliska Brehy – miesta s najväčšou koncentráciou obyvateľov mesta . Význam neveľkého centra neveľkého mesta naberá na vážnosti veľkosťou svojej spádovej oblasti . Funkcie nadmestského významu sú lokalizované do štyroch oblastí – Námestie P. O. Hviezdoslava s komerčnou zónou, obchodom a službami, Námestie A. Bernoláka – administratíva a úrady, Dolné Brehy – zdravotníctvo, Priemyselná zóna – sústredené výrobné služby a pracovné príležitosti vo výrobe. Z týchto lokalít sa nachádzajú v riešenom území celkom dve – obchodná a zdravotnícka. Napriek svojmu významu, ktorú mu prirodzene dodávajú spomínané oblasti – Zdravotnícka (poliklinika) a obchodná (nákupné centrum), svojim vzhľadom, stvárnením a charakterom nezodpovedá svojej funkcii. Absentuje tu hlbší výraz, uchopenie a následné využitie verejného priestoru, koncepcia či dlhodobá stratégia.
|
|
Hodnocení průmyslového dědictví
Navrátil, Oldřich ; Králová, Eva (oponent) ; Zemánek, Václav (oponent) ; Ryšková, Michaela (oponent) ; Zemánková, Helena (vedoucí práce)
Hlavním tématem je zhodnocení účinnosti současné péče ( nejen památkové) , ochrany a záchrany průmyslového dědictví. Poukázání na kritické problémy spojené s ukončením výroby tradičních odvětví, které sehrály významnou roli v historii měst. Nyní opuštěné budovy a uvolněné areály jsou reprezentanty paměti místa nebo jeho prosperity. Noví majitelé nesdílejí kladný postoj k průmyslovému dědictví, developeři hledají nové pozemky, města a jeho obyvatelé mají nové potřeby. Výsledek práce bude sloužit k orientaci, jaké jsou přístupy v evropských zemích a doporučení monitoringu průmyslového dědictví a jeho hodnocení k zamezení nenávratných škod.
|
| |
| |
|
Revitalizace památkově chráněného objektu, Trenčín
Málek, Ivan ; Bindr, Tomáš (oponent) ; Marek, Jiří (vedoucí práce)
Navrhnuté stavebné úpravy objektu majú za cieľ podporiť vertikálne funkčné členenie na verejné vybavenie v suteréne, komerčné priestory doplnené o administratívnu funkciu v menej exponovaných častiach stavby v prízemí a na bytové priestory na poschodí, ktoré by prinavrátením funkcie bývania do centra mesta mohli prispieť k jeho oživeniu. Dôraz je kladený na finančnú stránku realizácie, nakoľko sa objekt nachádza vo vlastníctve fyzických osôb a zároveň sa snaží mať minimálny dopad na prevádzku súčasne využívaných priestorov. Ďalším z cieľov je odstránenie zvyškov necitlivých zásahov z polovice 20. storočia, ktoré prežili poslednú väčšiu revitalizáciu v 90-tych rokoch 20. storočia.
|
|
Znojmo – Zámek, rotunda a pivovar
Zíka, Vratislav ; Kroupa, Petr (oponent) ; Havliš, Karel (vedoucí práce)
Urbanistická a architektonická studie rozvoje hradní ostrožny ve Znojmě s důrazem na udržitelnou životaschopnost lokality se vzájemnými vazbami krajiny, města, zámku, pivovaru a románské rotundy sv. Kateřiny. Cílem návrhu je adaptace historických budov pivovaru a zámku pro účely kulturního a společenského centra města, dostavba a přestavba vybraných částí areálu na základě teoretické práce zpracované v předchozím semestru. Urbanistickou úlohou je nově navrhnout a rehabilitovat veřejné prostory zámecké zahrady, návrší s rotundou a ulici Hradní se začleněním do kontextu historického jádra města Znojma a údolí řeky Dyje.
|
|
Český Krumlov - Revitalizace zóny Ambit
Benedová, Kateřina ; Vydrová, Zdeňka (oponent) ; Rusín, Tomáš (vedoucí práce)
Návrh revitalizace zóny Ambit v Českém Krumlově se odvíjí jak od současných potřeb města a jeho strategického plánu a vizí do budoucna tak z historického kontextu a kulturního dědictví. Jedná se o přirozenou a nenásilnou kultivaci území do podoby parku a nábřežních promenád, který vytváří kulisu pěším spojnicím centra a obytných čtvrtí v severovýchodní části města. Do tohoto prostředí je zasazeno víceúčelové kulturní a společenské centrum se zázemím. Památkově chráněná budova původní výrobny sukna je využita jako hotel s restaurací s návazností na 2 nové objekty kulturního centra. Tyto budovy nepřesahují maximální výškovou hladinu okolní zástavby a svým objemem a umístěním respektují jak historickou stavbu, tak přirozenou konfiguraci území. Oba domy spolu korespondují nejen materiálově, ale i pojetím oproštěným od zbytečných formalit. Nesnaží se konkurovat městu a jeho geniu loci, ale kladou si za cíl vytvořit mu důstojný vstup. Jejich půdorysná kompozice dává vzniknout koherentnímu prostoru s jistou dávkou napětí tvořenou právě neortogonálním uspořádáním.
|
| |
|
Stav revitalizace šumavských rašelinišť a jejich potenciál ve výchově k ochraně přírody
KAIFEROVÁ, Olga
Rašeliniště patří k unikátním biotopům v naší krajině. Jejich ochraně je věnována velká pozornost zejména proto, že jsou domovem výskytu vzácných druhů rostlin a živočichů, jako celek jsou nesmírně důležitá pro celkovou rozmanitost krajiny a neméně důležitou roli sehrávají ve vodním režimu krajiny. Více než 70 % rašelinišť však bylo v minulosti na Šumavě odvodněno. Odvodnění s sebou nese celkové narušení a degradační změny (rašeliny, flory i fauny). Na záchranu narušených lokalit je zaměřen program Revitalizace šumavských mokřadů a rašelinišť. Jeho hlavním cílem je záchrana poškozených mokřadů a rašelinišť a celková náprava vodního režimu v krajině. V rámci tzv. Dnů pro rašeliniště se do obnovy rašelinišť může zapojit i veřejnost.
|
| |