|
Placentární transport dopaminu a noradrenalinu
Turková, Helena ; Štaud, František (vedoucí práce) ; Jirkovský, Eduard (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Studentka: Helena Turková Školitel: prof. PharmDr. František Štaud, Ph.D. Název diplomové práce: Placentární transport dopaminu a noradrenalinu Během těhotenství je striktní placentární homeostáza monoaminů serotoninu (5-HT), noradrenalinu (NA) a dopaminu (DA) klíčová pro správnou funkci placenty a vývoj plodu. Všechny monoaminy jsou důležité neuromodulátory, které zasahují do buněčné proliferace, diferenciace a neurální migrace. Vysoká sekrece monoaminů během gestace vyžaduje mechanismy zajišťující jejich clearance, jelikož porušení jejich rovnováhy může vést k dlouhodobým změnám ve struktuře a funkci mozku, vedoucí dále například k vyššímu riziku poruch pozornosti s hyperaktivitou (ADHD), autismu či deprese. Nicméně, transport NA a DA skrze fetoplacentární jednotku nebyl dosud plně a podrobně popsán. Proto se v této diplomové práci zabýváme transportem NA a DA skrze ex vivo izolované vezikuly mikrovilózní (MVM) a bazální membrány (BM) ze zdravých lidských terminálních placent. Naše výsledky ukazují, že transport NA a DA je zprostředkován vysoko-afinitním a nízko- kapacitním serotoninovým (SERT) a noradrenalinovým transportérem (NAT) skrze MVM a nízko-afinitním a vysoko-kapacitním transportérem organických...
|
|
Studie vlivu adenosinu na proliferaci buněčné linie BeWo
Papírník, Josef ; Červený, Lukáš (vedoucí práce) ; Vokřál, Ivan (oponent)
Univerzita Karlova v Praze Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Student: Josef Papírník Školitel: doc. PharmDr. Lukáš Červený, Ph.D. Název diplomové práce: Studie vlivu adenosinu na buněčnou proliferace buněčné linie BeWo Placenta je rychle se vyvíjecí orgán zajišťující výživu, ochranu a prostředí pro rostoucí plod. Vývoj plodu je závislý na dodávce nutrientů z krve matky ať už pasivní difúzí nebo zprostředkované transportéry. Jedním ze základních nutrientů jsou nukleosidy, o nichž je známo, že podporují syntézu DNA, a tím růst některých tkání. Protože nukleosidy jsou hydrofilní látky, potřebují pro svůj přestup přes plazmatickou membránu nukleosidové transportéry (NT). Nukleosid adenosin (Ado) má navíc i funkci v buněčné signalizaci. Jeho široké působení zahrnující i ovlivnění proliferace je zajišťováno vazbou na adenosinové receptory (AR). Placenta exprimuje NT a AR, což znamená, že je vybavena pro vychytávání nukleosidů z mateřské krve a zároveň je schopna skrze molekulu adenosinu přijímat signály z vnějšího prostředí. Důležitost nukleosidů pro růst placenty nebyla však doposud zkoumána. Cílem této diplomové práce je testovat vliv nukleosidů na proliferaci buněčné linie BeWo odvozené od choriokarcinomu. Pro tento účel jsme použili proliferačních testy...
|
|
Studie vlivu adenosinu na proliferaci buněčné linie JEG-3
Nguyen, Ngoc Duong ; Červený, Lukáš (vedoucí práce) ; Jirkovský, Eduard (oponent)
Univerzita Karlova v Praze Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Studentka: Nguyen Ngoc Duong Školitel: doc. PharmDr. Lukáš Červený, Ph.D. Název diplomové práce: Studie vlivu adenosinu na proliferaci buněčné linie JEG-3 Adenosin je signální molekula purinového charakteru, která se podílí na syntéze nukleových kyselin. Transport hydrofilních nukleosidů skrz plazmatickou a organelové membrány je zajištěn dvěma rodinami: SLC28 kódující koncentrační nukleosidové transportéry (CNTs) a SLC29 kódující ekvilibrační nukleosidové transportéry (ENTs). Placenta je komplexní, rychle rostoucí orgán. Vykazuje určitou podobnost s nádory s tím rozdílem, že růst je plně kontrolován. Bylo zjištěno, že u nádorových, ale i některých typů nenádorových buněk, proliferaci podporují extracelulární nukleosidy. Placenta exprimuje vysoké hladiny NTs, což naznačuje schopnost placenty přijímat i vychytávat nukleosidy a využívat je pro svůj růst. Cílem této práce je testování vlivu adenosinu a dalších nukleosidů na proliferaci trofoblastu. Analýza byla provedena na JEG-3 buněčné linii odvozené od placentárního choriokarcinomu pomocí několika metod monitorujících zvýšení počtu buněk na různých úrovních: i) CCK-8 metody, ii) Click-It EdU, iii) CyQuant a iv) analýzy proliferačního markeru MKI-67....
|
|
The effect of in vitro and ex vivo placental cells stimulation on expression of selected ABC and OATP transporters
Dudičová, Simona ; Čečková, Martina (vedoucí práce) ; Jirkovská, Anna (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakológie a toxikológie Študentka: Simona Dudičová Školiteľ: doc. PharmDr. Martina Čečková, Ph.D. Názov diplomovej práce: Vplyv stimulácie placentárnych buniek in vitro a ex vivo na expresiu vybraných ABC a OATP transportérov Placenta je orgánom, ktorý hrá kľúčovú úlohu v priebehu celého tehotenstva pre správny vývin plodu. Jednou z dôležitých funkcií, ktoré placenta poskytuje, je transport látok medzi matkou a plodom. Tento prestup látok umožňujú prevažne membránové transportéry, ktoré sa nachádzajú na apikálnej a bazálnej membráne syncytiotrofoblastu. Počas rôznych fyziologických alebo patologických zmien v ľudskom tele sa ich expresia a množstvo môže meniť. S týmito zmenami súvisia aj zápalové reakcie, ktoré sa môžu v tehotenstve vyskytnúť, a preto sme sa touto problematikou zaoberali a domnievali, že tento stav môže zmeniť expresiu placentárnych transportérov. Cieľom tejto práce bolo skúmať expresiu zmeny membránových prenášačov pomocou placentárnych buniek na BeWo bunkovej línií a placentárnych vilóznych explantoch, ktoré boli stimulované prozápalovými mediátormi. Skúmala sa zmena expresie jednotlivých vybraných placentárnych transportérov zo skupiny ATP- dependentných proteínov, konkrétne ABCB1 a ABCG2, aj z rodiny tzv. SLC...
|
|
Rhythmic function of placenta and the impact of disruption in maternal-placental-fetal axis
Světlíková, Nela ; Sumová, Alena (vedoucí práce) ; Pačesová, Dominika (oponent)
Cirkadiánní rytmy u savců jsou řízeny komplexním endogenně nastaveným systémem hierarchicky uspořádaných oscilátorů, které umožňují synchronizaci vnějšího prostředí s vnitřním prostředím organismu. Cirkadiánní systém se skládá z hlavní komponenty, a to z centrálních hodin, které se nacházejí v suprachiasmatických jádrech hypotalamu. Tyto centrální hodiny řídí periferní hodiny v buňkách různých orgánů v těle. Mezi orgány, kde se vyskytuje rytmicita, patří i savčí dočasný, specializovaný orgán, a to placenta, jež je součástí osy matka- placenta-fétus. Cílem této práce je nejen shrnout rytmicitu funkcí, jako je imunita, ochrana, produkce hormonů a dalších mediátorů, jež hrají důležitou roli při vývinu plodu a průběhu těhotenství, ale také popsat změny, které se týkají osy matka-placenta-fétus, kde se rytmicita každé části mění během těhotenství a vzájemně se ovlivňuje. Klíčová slova Placenta, cirkadiánní hodiny, ontogeneze, fétus, mateřská synchronizace, hormony, enzymy, imunita
|
|
Placental homeostasis of monoamines; effect of gestation age
Mahrla, Filip ; Štaud, František (vedoucí práce) ; Vokřál, Ivan (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Student: Filip Mahrla Školitel: Prof. PharmDr. František Štaud, Ph.D. Konzultant: PharmDr. Rona Karahoda, Ph.D. Název diplomové práce: Placentární homeostáza monoaminů v průběhu těhotenství Katecholaminy noradrenalin a dopamin se podílejí na řadě fyziologických procesů v centrálním nervovém systému. Objevující se důkazy naznačují jejich zapojení do vývoje a funkcí placenty a klíčovou roli ve vývoji a programování plodu. Komplexní charakterizace syntézy, degradace a transportu katecholaminů ve fetoplacentární jednotce však stále chybí. V této diplomové práci jsme se tedy zaměřili na komplexní hodnocení metabolismu a transportu katecholaminů ve fetoplacentární jednotce. Exprese genů a proteinů byla hodnocena pomocí kvantitativní polymerázové řetězové reakce (PCR) a analýzy Western blot. Nejprve jsme pomocí několika modelů placentárních buněk (BeWo, JEG-3, primární trofoblastové buňky) identifikovali komponenty buněčného řízení katecholaminů spojené s buňkami trofoblastu. Dále jsme určili účinek postupující březosti na placentární katecholaminový systém u lidí (první trimestr vs. termální placenta) a potkanů (15., 18. a 21. den březosti). Nakonec jsme se zabývali expresí katecholaminové dráhy ve fetálních...
|
|
Změny v angiogenezi placenty a jejich vliv na opožděný intrauterinní růst plodu
Kudějová, Alena ; Švandová, Ivana (vedoucí práce) ; Magner, Martin (oponent)
Jakékoli patologické změny během normálního vaskulárního vývoje placenty mohou mít kritický dopad na růst a vývoj plodu. Důležitou roli ve formování vaskulárního systému placenty hraje proliferace a diferenciace několika typů buněk. Mezi hlavní faktory účastnící se cévního vývoje placenty patří buněčné elementy (např. trofoblast, buňky stromatu, haemangiogenní progenitory), extracelulární matrix), růstové faktory a cytokiny (např. VEGF, PIGF, Ang-1,2 a bFGF). Parciální tlak kyslíku v placentě, dostupnost živin a průtok krve placentou mohou dále ovlivnit i vnější faktory. Placentární ischemie vedoucí ke zhoršení průtoku krve placentou je nejčastější příčinou intrauterinní růstové retardace (IUGR). Vznik a vývoj IUGR je pak důsledkem nedostatečného prodlužování, větvení a rozšiřování kapilárních smyček během formování terminálních klků placenty. Publikované studie porovnávající roli růstových faktorů ve fyziologických těhotenstvích a těhotenstvích komplikovaných IUGR nedávají jednoznačné výsledky. Tato práce se formou přehledného článku zaměřuje na literární data týkající se placentární angiogeneze a jejích změn při vzniku intrauterinní růstové retardace. Klíčová slova: placenta, angiogeneze, IUGR, těhotenství
|
|
The influence of antidepressants on serotonin homeostasis in placenta
Váchalová, Veronika ; Štaud, František (vedoucí práce) ; Jirkovský, Eduard (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Studentka: Veronika Váchalová Školitel: Prof. PharmDr. František Štaud, Ph.D. Konzultant: Mgr. Rona Karahoda Název diplomové práce: Vliv antidepresiv na homeostázu serotoninu v placentě Deprese je vážná duševní porucha postihující 10-20% žen během těhotenství. Až 10% těchto žen užívají antidepresiva (ADs), nejčastěji ze skupiny selektivních inhibitorů zpětného vychytávání serotoninu (SSRIs). Navzdory skutečnosti, že se bezpečnost této léčby v těhotenství jeví jako sporná vzhledem k možným negativním následkům na matku i plod, mechanismy popisující tyto interakce nebyly stále dostatečně popsány. Během těhotenství je serotonin (5-HT) důležitým článkem pro správnou funkci placenty, vývoj a fetální programování plodu. Homeostáza 5-HT v placentě je udržována skrze 5-HT transportér (SERT/SLC6A4) na apikální straně a transportér pro organické kationty 3 (OCT3/SLC22A3) na bazální straně trofoblastu. Tyto transportéry vychytávají 5-HT z maternálního a fetálního krevního oběhu do syncytiotrofoblastu (STB), kde je následně degradován enzymem monoaminoxidázou-A (MAO-A). Vzhledem k tomu, že všechna ADs interferují se 5-HT systémem, je důležité studovat jejich potenciální interkace ve feto-placentární jednotce. V této...
|
|
Studium interakcí antiretroviálního léčiva tenofoviru a jeho proléčiva tenofoviru disoproxil fumarátu s placentárními nukleosidovými transportéry
Lalinská, Anežka ; Červený, Lukáš (vedoucí práce) ; Hofman, Jakub (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Studentka: Anežka Lalinská Školitel: PharmDr. Lukáš Červený, Ph.D. Název diplomové práce: Studium interakcí antiretrovirálního léčiva tenofoviru a jeho proléčiva tenofoviru disoproxil fumarátu s placentárními nukleosidovými transportéry Tenofovir (TFV), který je podáván ve formě esterového proléčiva tenofovir disoproxil fumarátu (TDF), je významnou součástí kombinované antiretrovirální terapie. Často se používá v prevenci přenosu HIV infekce z matky na plod. Exaktní mechanismy zahrnuté v transportu TFV/TDF z matky do plodu nejsou detailně popsány. Jelikož se jedná o nukleosidová analoga, existuje možnost, že mechanismy transplacentárního přechodu mohou zahrnovat nukleosidové transportéry (NTs), ať už ekvilibrační či koncentrační (ENTs/CNTs). Cílem předkládané práce bylo studium role placentárních NTs v membránovém přestupu TFV a TDF. K tomuto účelu byla použita in vitro akumulační metoda, která byla provedena s využitím buněčné linie BeWo odvozené od placentárního choriokarcinomu. Vyhodnocením in vitro experimentů jsme zjistili, že TFV ani TDF pravděpodobně nejsou substráty NTs, role těchto transportérů v placentární kinetice TFV/TDF nebyla potvrzena. Z tohoto důvodu není třeba očekávat lékové interakce na NTs či...
|
|
Study of the effect of novel antiretroviral drugs on carnitine transport in the placenta
Marková, Eliška ; Čečková, Martina (vedoucí práce) ; Červený, Lukáš (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakologie a toxikologie Student/ka: Eliška Marková Školitel: doc. PharmDr. Martina Čečková, Ph.D. Název diplomové práce: Hodnocení vlivu vybraných nových antiretrovirálních léčiv na transport karnitinu v placentě Antiretrovirální léčba HIV-pozitivních těhotných žen představuje v současnosti standardní přístup pro omezení přenosu HIV z matky na plod. Přes nezbytnost této terapie je nicméně důležité, znát její bezpečnost a rizika. Pro správný vývoj plodu a funkci placenty je mj. nezbytný optimální přísun L-karnitinu, klíčového faktoru pro oxidaci mastných kyselin, z krve matky do placenty a krevního oběhu plodu. Publikované studie naznačují častější výskyt onemocnění kardiovaskulárního systému a kardiomyopatií u dětí narozených matkám, jímž byla v průběhu těhotenství podávána antiretrovirální terapie. Optimální transport karnitinu do buněk placenty je zajištěn díky přítomnosti funkčního transportního proteinu OCTN2 v apikální mikrovilózní membráně trofoblastu. Cílem této práce bylo vyhodnotit, zda antiretrovirální léčiva ze skupin nenuklesidových inhibitorů reverzní transkriptázy (rilpivirin a efavirenz), inhibitorů proteáz (ritonavir, sachinavir, tipranavir, lopinavir a atazanavir) a inhibitorů integrázy (dolutegravir a...
|