|
Národní identita jako korektiv absolutní přednosti evropského práva
Benešová, Kristýna ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Scheu, Harald Christian (oponent)
Resumé Národní identita jako korektiv absolutní přednosti evropského práva. Cílem této práce je analyzovat pojem "národní identita" ve smyslu článku 4(2) SEU a rovněž potenciál tohoto článku jako derogačního ustanovení. V širší perspektivě se práce snaží odpovědět na otázku, zda zakotvením článku 4(2) SEU do Smluv došlo k redefinici vztahu mezi vnitrostátním a unijním právem. Diplomová práce je rozdělena do tří kapitol. V první kapitole se autorka zabývá principem přednosti unijního práva a vysvětluje odlišná pojetí tohoto principu Soudním dvorem (absolutní pojetí přednosti) a členskými státy (relativní pojetí přednosti). Druhá kapitole obsahuje stručný popis vývoje povinnosti respektovat národní identitu ve Smlouvách, následně zkoumá, co je obsahem národní identity ve smyslu článku 4(2) SEU. Autorka tvrdí, že článek 4(2) SEU se vyznačuje pluralistickou strukturou, úloha Soudního dvora a vnitrostátních soudů v aplikaci tohoto článku je tudíž rozdílná. Národní identita ve smyslu článku 4(2) SEU je inherentně spojena s ústavním právem členských států, obsah takového pojmu tak musí být definován ústavními soudy členských států. Soudní dvůr naopak postrádá pravomoc vykládat právo členských států, tedy i obsah národní identity, do jeho kompetence naopak spadá výklad povinnosti "respektovat" národní identitu...
|
|
Evropská centrální banka, její postavení a činnost
Špičková, Miroslava ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Zemánek, Jiří (oponent)
63 10 Závěr Vznik ECB představoval z historického pohledu nepochybně významný krok v procesu evropské integrace. Nejen tím, že ECB převzala plnou odpovědnost za jednotnou měnovou politiku v eurozóně a jednotlivé členské státy se vzdaly měnové suverenity, ale i vytvořením společné měny jakožto jediného zákonného platidla v zemích měnové unie. Lze tedy říci, že vznikem ECB se myšlenka jednotné evropské měny stala skutečností. Odpovědnost ECB za vývoj a kvalitu společné měny sebou přinesla nezbytný požadavek její nezávislosti. Jak jsme uvedli, ta se skládá z několika různých aspektů a právní zakotvení ECB jí umožnilo všem uvedeným předpokladům vyhovět. Jedinečné postavení ECB mezi orgány EU vyplývá nejenom z nezávislosti jí zaručené, ale také ze specifických úkolů svěřených ECB komunitárním právem. Toto právo jí zajišťuje významné postavení mezi orgány EU, jak jsme předvedli při jejich vzájemném srovnání. Podle mého názoru je znovu nutné zdůraznit tu skutečnost, že ECB má samostatnou, od Společenství oddělenou právní subjektivitu. V souvislosti s rozšířením členské základny v eurozóně a následně Rady guvernérů jakožto hlavního rozhodovacího orgánu ECB byla učiněna významná reforma, která se týká systému hlasování v tomto orgánu. I když Rada guvernérů rozhodla o prozatímním odložení nového systému, vnese...
|
|
Ochrana hospodářské soutěže v síťových odvětvích
Zajíček, Miroslav ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Bažantová, Ilona (oponent) ; Ježek, Tomáš (oponent)
Název práce: Ochrana hospodářské soutěže v síťových odvětvích Abstrakt: V práci je poskytnut detailní popis relevantních trhů v oblasti evropského elektroenergetického podnikání, neboť po téměř 20-ti letech liberalizace elektroenergetických trhů přinesla z hlediska antimonopolního zákonodárství i praxe mnoho zcela nových problémů, se kterými se musí jak legislativa, tak i rozhodovací orgány vypořádat. Klíčovým termínem pro jakékoliv rozhodnutí v oblasti ochrany konkurence je termín "relevantní trh". Tento termín byl vytvořen a je postupně rozvíjen v jednotlivých případech, které řeší Evropská komise a Evropské soudní dvory. Jeho správné pochopení je tak klíčové i pro energetické společnosti, aby vůbec mohly zákonným způsobem podnikat. Ukazuji také, že po téměř 20-ti letém úsilí, nejsou země EU o nic blíže vytvoření jednotného trhu v oblasti elektroenergetiky, než byly na počátku 90. let, kdy proces liberalizace začínal a neexistují ani žádné podstatné známky, že tohoto cíle se podaří dosáhnout v dohledné době. Jedná se o přehledovou práci, kterou lze využít (resp. zde uváděné nástroje a analýzy) při zkoumání jednotlivých národních relevantních trhů jevů v oblasti elektroenergetiky. Jako vhodné oblasti k podrobnější analýze doporučuji např. srovnání vývoje cen s ohledem na stupeň konkurence, tempo otevírání...
|
| |
|
Problematika mezinárodněprávní subjektivity ES a EU ve vnějších vztazích
Kunc, Bohumil ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Svoboda, Pavel (oponent)
V současné době poznáváme nový fenomén, kdy se původní mezinárodní charakter ES postupně, po krůčcích, s většími či menšími úspěchy přeměňuje v nadstátně pojatou EU. Přinejmenším v posledním desetiletí zesiluje úsilí, aby vznikla EU nové kvality, s jednotnou strukturou a jedinou právní subjektivitou. Je snad dobojováno? Vznikla již za současného právního stavu taková EU, nebo se její zrod odkládá do (blízké) budoucnosti? Diskuse nad mezinárodněprávní subjektivitou Evropských společenství a Evropské unie je u druhé jmenované akcelerována skutečností, že právní subjektivita EU není výslovně zakotvena. Debata probíhá nejen mezi právníky, ale i mezi politology či politiky, protože v jejím pozadí doutnají představy o míře integrace v EU již dosažené nebo žádoucí. Je otázkou, zda-li budou vzbuzené vášně v dohledné době zklidněny, neboť osud Lisabonské smlouvy, která měla situaci právně rozřešit, je po zamítavém referendu v Irsku nejistý. Odpovědi budiž hledány i v další textu. Tato práce si klade za cíl analyzovat mezinárodní aspekty právní subjektivity ES a EU, které se objevují ve vnějších vztazích ES a EU. Práce začíná popisem povahy ES a EU, pojmovými rozdíly mezi nimi a vymezením právní subjektivity. Dále pokračuje analýzou příslušného mezinárodního práva, které se vztahuje k problému subjektivity...
|
| |
|
Právní postavení poslanců Evropského parlamentu
Hannibal, Marek ; Svoboda, Pavel (vedoucí práce) ; Tomášek, Michal (oponent)
Postavení poslanců Evropského parlamentu je do značné míry specifické. Je upraveno komunitárním právem, které však nechává členským státům značný prostor pro přizpůsobení některých aspektů mandátu poslance Evropského parlamentu národním zvláštnostem. Toto řešení není zcela ideální, neboť přináší do parlamentního sboru odlišné podmínky v závislosti na stát, ve kterém byli poslanci zvoleni. Problematickým se jeví stanovení odlišných podmínek práva volit a být volen, stanovení neslučitelnosti funkcí, výsad a imunit poslanců, otázka zániku mandátu, stanovení procedury pro nástupnictví náhradníků a v neposlední řadě i finančních záležitostí. Právní roztříštěnost co do formy a rozsahu právní úpravy je pro postavení poslanců jevem téměř symbolickým.
|
|
Nová role Evropské centrální banky ve finančním dohledu
Hartmann, Ivo ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Šmejkal, Václav (oponent)
Cílem této práce je analyzovat vývoj, resp. aktuální změny struktury evropského finančního dohledu s ohledem na postupující ekonomickou integraci zemí Evropské unie. V práci je finanční dohled na evropské úrovni pojímán jako nutný důsledek nadnárodní ekonomické integrace, avšak s tím, že podoba a forma takového dohledu je nebo přinejmenším donedávna byla v Evropské unii značně problematická, neboť jednotlivé členské státy EU necítily potřebu institucionalizovat spolupráci v oblasti finančního dohledu na nadnárodní bázi a už vůbec předávat jakékoli kompetence v této oblasti na nadnárodní úroveň. Práce především zohledňuje důsledky světové finanční krize a její vliv na strukturu evropského finančního dohledu, avšak vzhledem k tomu, že analyzuje vývoj evropského finančního dohledu v delším časovém horizontu, stejně jako motivy, překážky a cíle jednotlivých kroků podniknutých v této oblasti v tom kterém období, zabývá se nejen důsledky a dopady světové finanční krize, nýbrž i vlivem dalších faktorů. Z událostí a dokumentů, které dle našeho názoru v období před vypuknutím světové finanční krize nejvíce ovlivnily současnou podobu evropského finančního dohledu, je pozornost věnována především vlivu a přínosům vyplývajícím ze Smlouvy o založení Evropského společenství, z Akčního plánu finančních služeb a z...
|
|
Historický vývoj pojmu volný pohyb osob v evropském právu
Vejsadová, Ivana ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Král, Richard (oponent)
Historický vývoj pojmu volný pohyb osob v evropském právu Resumé Ve své diplomové práci jsem se zabývala tím, co pro nás, občany Evropské unie znamená pojem volný pohyb osob a jak se obsah tohoto pojmu měnil a mění i nadále v závislosti na klíčových dokumentech přijatých Evropskou unií a na judikatuře Soudního dvora Evropské unie. Hlavní linie tohoto vývoje je vymezena hned v první kapitole v historickém přehledu nejdůležitějších smluv a legislativních aktů Evropské unie. V dalších kapitolách se soustředím na judikaturu Soudního dvora Evropské unie, na případové studie, na kterých můžeme vidět posun v chápání volného pohybu jakožto základní svobody. Původně byl tento pojem užíván pouze v souvislosti s ekonomicky aktivními osobami, tedy fyzickými osobami pracovníky, osobami samostatně výdělečně činnými a právnickými osobami, které využívaly svobody usazování na území členských států Evropské unie. Později díky právnímu institutu občanství Evropské unie byla možnost využívat svobody pohybu rozšířena na všechny občany EU, tedy i na nepracující jakými jsou např. studenti, důchodci či rodinní příslušníci občanů členských států. Svá práva získali i rodinní příslušníci pocházející ze třetích států. Účelem bylo poskytnutí svobody volně se pohybovat a pobývat na území Evropské unie všem občanům EU a jejich rodinám...
|
|
Protikorupční strategie politických stran ODS a ČSSD optikou individuální a systémové korupce
Pavlíková, Laura ; Frič, Pavol (vedoucí práce) ; Tomášek, Marcel (oponent)
Fenomén korupce se stává v posledních letech neustále více artikulovaným politickými stranami. Do stranických programů se dostávají sekce zaměřené přímo na boj s tímto problémem. Přes veškerou deklarovanou snahu s korupcí bojovat, se situaci neustále nedaří efektivně řešit. Teoretikové zabývající se korupcí se shodují na tom, že má tento jev v současné době v České republice již systémový charakter. Nejedná se tedy o patologické chování individuí v rámci oficiálních norem, ale korupce se již dostala do stádia, kdy vytváří své vlastní normy. Tyto normy jsou silnější, než normy oficiální a patologickým se stává naopak jednání nekorumpující. S korupcí, která se nachází v této formě, je nutné také bojovat zcela odlišnými prostředky, než z korupcí individuálního charakteru. Politické strany, jakožto kolektivní aktéři rámují problematiku tak, aby jimi nabízená řešení budila dojem těch nejlepších možných. Na základě teoretického rámce vytvořeného z teorie individuální a systémové korupce a tří myšlenkových směrů, jak s korupcí bojovat přináší tato práce obraz toho, jak na korupci nahlížejí politické strany ODS a ČSSD a jaké deklarují protikorupční strategie v rámci časového horizontu let 1997 až 2013. Ukazuje se, že u obou stran je možné sledovat v průběhu let zvětšení prostoru, který boji s korupcí ve...
|