|
Policy Paradox nastavení systému zpravodajských služeb: Případ České republiky v letech 1993 - 2013
Ryza, Tomáš ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Kučera, Tomáš (oponent)
Zpravodajské služby patří k nejdůležitějším prvkům bezpečnostního systému každého státu. Nutnost získat včas důležité informace je základní podmínkou přežití státu. Žádný stát, ať už demokratického či totalitárního zřízení, se bez zpravodajských služeb neobejde. V demokratických státech je však přirozené mít všechny složky státu pod demokratickou kontrolou a každý obyvatel má právo získat informace o jejich činnosti. Tato práce si proto klade za cíl zkoumat situaci v České republice, kde se opakovaně objevují požadavky na reformu zpravodajského systému. Ta se zvláště ve světle zneužití služeb pro osobní účely ze strany milenky premiéra v roce 2013 jeví jako zvláště akutní. Práce se dále snaží nalézt limity současně nastavených kontrolních mechanismů, zejména pak ve střetu se specifickým charakterem činnosti zpravodajských služeb v režimu utajení. Pro vlastní zkoumání práce využívá v ČR zatím příliš neaplikovanou teorii Policy Paradox profesorky Dartmouthské univerzity Deborah Stoneové. Tato teorie byla zvolena, jelikož přináší zcela nový pohled na dosavadní problematiku nastavení parametrů zpravodajských systémů a jejich kontroly. Analytický model Policy Paradox chápe tvorbu veřejných politik, jako neustálý střet osobních a veřejných zájmů a dále se vymezuje od možného chápání politiky jako trhu....
|
|
Israel's Intelligence Evolution after the failures of Yom Kippur and Second Lebanese War
Veljkovic, Marko ; Střítecký, Vít (vedoucí práce) ; Záhora, Jakub (oponent)
security of nation. What is intelligence's role in the case of Israel? How has it evolved during s that Israel has learned from its mistakes in the past "has actually picked up that up call", and has made its intelligence the most powerful and reliable weapon in their V posledních několika desetiletích byla inteligence srdcem boje proti terorismu a bezpečnosti národa. Jaká je úloha zpravodajských služeb v případě Izraele? Jak se vyvíjel během své existence? Jaké byly zaměřující se události, selhání, která způsobila tento vývoj ve inteli Jaká je úloha inteligence v boji proti terorismu? Většina studií ignoruje zásadní roli, kterou inteligence přináší do arény, nebo se zaměřuje pouze na její nejkontroverznější aspekty. Tento článek tvrdí, že se Izrael poučil ze svých chyb v minulosti "skutečně vzal toto budící volání" a učinil ze své inteligence nejsilnější a nejspolehlivější zbraň ve svém arzenálu v národní bezpečnosti. Prozkoumá a důležité role, které musí každé odvětví zpravodajství přinést ke stolu blémy mají jednotlivé pobočky a jak mohou zabránit problémům? Tato práce bude zdůrazňovat klady a efektivitu izraelského modelu boje proti terorismu jako dosud nejúčinnějšího a nejúspěšnějšího s ohledem na liberální demokracii. o dvojsečný meč, který nemůže být nahrazen žádnou jinou formou sběru inteligence.
|
|
Model of Comparison for World Intelligence Communities
Bouchard, Claire ; Kofroň, Jan (vedoucí práce) ; Doboš, Bohumil (oponent)
This thesis focuses on whether we can create a categorizational model for foreign intelligence communities and if we can identify factors that will help us predict those foreign intelligence communities' effectiveness in counterterrorism. In order to determine this, the author based one of her main factors on the 1995 Sederberg article that separates counterterrorism models into three main categories: (1) War Model, (2) Criminal Model, and (3) Disease Model. She also relates these models to three of the main geopolitical schools of thought as follows: (1) War Model - Realism, (2) Criminal Model - Liberalism, and (3) Disease Model - Constructivism. The second main factor analyzed here is the centralization of the intelligence community. This clearly affects the consistency of the counterterrorism message being encouraged by the state, as well as the speed with which the Intelligence Community can respond to an emergency situation. The key contributions of this thesis lie in the creation of the comparison model and the subsequent analysis of the six case studies. This model combines and acknowledges theories of counterterrorism effectiveness that have not been previously studied together and is also a useful comparison tool for foreign intelligence agencies without running into many of the same...
|
| |
|
Policy Paradox nastavení systému zpravodajských služeb: Případ České republiky v letech 1993 - 2013
Ryza, Tomáš ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Kučera, Tomáš (oponent)
Zpravodajské služby patří k nejdůležitějším prvkům bezpečnostního systému každého státu. Nutnost získat včas důležité informace je základní podmínkou přežití státu. Žádný stát, ať už demokratického či totalitárního zřízení, se bez zpravodajských služeb neobejde. V demokratických státech je však přirozené mít všechny složky státu pod demokratickou kontrolou a každý obyvatel má právo získat informace o jejich činnosti. Tato práce si proto klade za cíl zkoumat situaci v České republice, kde se opakovaně objevují požadavky na reformu zpravodajského systému. Ta se zvláště ve světle zneužití služeb pro osobní účely ze strany milenky premiéra v roce 2013 jeví jako zvláště akutní. Práce se dále snaží nalézt limity současně nastavených kontrolních mechanismů, zejména pak ve střetu se specifickým charakterem činnosti zpravodajských služeb v režimu utajení. Pro vlastní zkoumání práce využívá v ČR zatím příliš neaplikovanou teorii Policy Paradox profesorky Dartmouthské univerzity Deborah Stoneové. Tato teorie byla zvolena, jelikož přináší zcela nový pohled na dosavadní problematiku nastavení parametrů zpravodajských systémů a jejich kontroly. Analytický model Policy Paradox chápe tvorbu veřejných politik, jako neustálý střet osobních a veřejných zájmů a dále se vymezuje od možného chápání politiky jako trhu....
|
|
U.S. Homeland Security: Reality or Myth? Domestic counterterrorism post-9/11
Bernardyová, Alžběta ; Raška, Francis (vedoucí práce) ; Anděl, Petr (oponent)
Diplomová práce "Vnitřní bezpečnost USA: Realita či mýtus? Domácí boj s terorismem po 11. září 2001" zkoumá změnu v domácí protiteroristické politice USA po teroristických útocích z 11. září 2001. Konkrétněji se práce zaměřuje na reorganizaci americké vlády, která vedla k vytvoření Ministerstva pro vnitřní bezpečnost. Hlavním cílem agendy vnitřní bezpečnosti bylo sjednocení amerických snah soustředěných na předcházení a zabránění teroristickým útokům na Spojené státy, snížení americké zranitelnost vůči terorismu a minimalizace škod a zajištění obnovy, pokud tyto útoky nastanou. Tato diplomová práce se snaží zodpovědět dvě související otázky: (1.) zda navržená agenda vnitřní bezpečnosti vedla k vytvoření efektivní a sjednocené politiky domácího boje s terorismem založené na sdílení informací, a za (2.) proč, i přes to že teroristické útoky z 11. září vytvořily jedinečnou příležitost pro zásadní reorganizaci americké vlády a vytvoření jednotné agendy vnitřní bezpečnosti, tato sjedocující agenda pod hlavičkou Ministerstva pro vnitřní bezpečnost nebyla naplněna. Z představené analýzy vyplývá, že efektivní reorganizaci americké vlády bylo zabráněno ze tří hlavních důvodů. Prvním je vlastní organizační povaha jednotlivých vládních institucí. Druhým důvodem je "racionální jednání" hlavvních aktérů...
|